Article

# A negyvenedik vers rejtett története – Nyolcadik szám

A hegy

Author

Jeff Pippenger

Published

April 5, 2026

Formats

PDF
Word
Song MP3

Péter számára a megdicsőülés hegye Panium és a kereszt között helyezkedett el, és egy másik vonalon Péter Krisztusnak szolgálata kezdetén történt keresztsége és szolgálata végén, közvetlenül a diadalmas bevonulás után helyezkedik el. A keresztségnek, a hegynek és a diadalmas bevonulás lezárásának e három határjelét az a három alkalom jelöli, amikor a mennyei Atya szólt. A harmadik alkalom a János 12-ben van, amikor a görögök Jézust keresték. A keresztség 9/11, a hegy pedig Panium történetében a tizenhatodik vers vasárnapi törvényéig terjed. Péter számára ez Panium volt, majd a hegy, egészen a diadalmas bevonulás lezárásáig, ami közvetlenül azelőtt történt, hogy Krisztus másodszor is megdicsőült volna.

> Most megrendült az én lelkem; és mit mondjak? Atyám, szabadíts meg engem ettől az órától: de azért jutottam erre az órára. Atyám, dicsőítsd meg a te nevedet. Erre szózat hallatszott a mennyből: Meg is dicsőítettem, és ismét megdicsőítem. A sokaság azért, amely ott állt és hallotta, azt mondta, hogy mennydörgött; mások azt mondták: Angyal szólt hozzá. Jézus pedig felelvén, mondta: Nem énértem lett e szózat, hanem tiérettetek. Most megy végbe e világ ítélete; most vettetik ki e világ fejedelme. És én, ha felemeltetem e földről, mindeneket magamhoz vonzok. Ezt pedig azért mondta, hogy jelezze, milyen halállal kell meghalnia. János 12:27–33.

A Mózes harmadik könyve huszonharmadik fejezete és a pünkösdi időszak által keretezett vonalnak van egy kezdő útjelzője, amely három lépésből áll, ezt öt nap követi, valamint egy záró útjelzője, amely azonos jellemzőkkel bír. E két útjelző között harminc nap jelképezi a papok időszakát, amely a trombiták ünnepén ér véget. A trombiták ünnepe, Krisztus mennybemenetele, miután feltámadása után negyven napon át szemtől szemben tanította tanítványait, valamint az engesztelés napja jelképezi a vonal végének három lépését a Mózes harmadik könyve huszonharmadik fejezetében. E három lépést öt nap követi mind a pünkösdig, mind a sátoros ünnepig. Harmadszor akkor szólt a mennyei Atya, közvetlenül azelőtt, hogy a görögök — akik azokat jelképezik, akiket a vasárnapi törvény idején Babilonból kihívnak — Jézushoz kívántak járulni. Közvetlenül a vasárnapi törvény előtt Jézus azonosítja a zászló felemeltetését a kereszten. A föld az Ő dicsőségével világosíttatott meg 9/11-kor, és a vasárnapi törvény idején ismét megvilágosíttatik.

Caesarea Philippi, amely Panium, a kereszt harmadik órája, és Caesarea Maritima a kilencedik óra, amikor felhangzik a Babilonból való kijövetelre szólító hívás. A kereszt előtt, Panium prófétai történelmének idején, Péter a hegyen van, de még mindig a diadalmas bevonulás befejezése előtt. Panium a tizenhatodik vers keresztjéig tart. Péter Paniumban közvetlenül a Léviták könyve huszonharmadik fejezetének trombiták ünnepe, mennybemenetel és engesztelés háromlépcsős történelme előtt áll. Péter a pap különleges oktatásának harminc napjában van.

Simon Paniumban Péterré lesz, és a hegyen egy lépéssel jár a diadalmas bevonulás előtt. A diadalmas bevonulás a tíz szűzről szóló példázatot szemlélteti. Csak öt megy be a menyegzőre, és a hármas útjelző és a pünkösd közötti öt nap a diadalmas bevonulás kezdete. Ez a trombiták ünnepén kezdődik, de ez az útjelző három útjelző együtteséből áll. Egyetlen útjelzőként Nashville elleni támadást a trombiták ünnepével azonosítják. Az Éjféli Kiáltás üzenete éppen megerősítést nyert, és az öt bölcs szűz menete megkezdi azt a folyamatot, amely a kereszt halálához, temetéséhez és feltámadásához vezet, amely a vasárnapi törvény.

Péter Paniumban van, amikor helyreigazítja a nashville-i tűzgolyókra vonatkozó jövendölést, még mielőtt a trombiták ünnepe megszólalna a jövendölés beteljesedésekor. Próféciai szükségszerűségből előbb a hegyre kell mennie, mert a hegy megelőzte a diadalmas bevonulást. Mielőtt Ábrahám felment a hegyre, megváltozott a neve, és Péter neve is Paniumban változott meg, mielőtt felment a hegyre. A hegy Péter próbája, mielőtt a nashville-i tűzgolyókra vonatkozó jövendölés beteljesedik. A beteljesedés a harmadik és döntő próba, ahol a jellem vagy örömben, vagy szégyenben nyilvánul meg.

Kr. e. 457 vonala Raphia és Panium között ér véget; Mózes első könyve tizenhetedik fejezetének szövetsége Raphiával esik egybe, Máté tizenhatodik fejezetének szövetsége pedig Paniummal. Paniumból Péter felmegy a hegyre, miként Ábrahám is elindult Izsák feláldozására. Péter vonalának hegye egybeesik Ábrahám idejének hegyével.

Ábrahám útjelzője három napból állt. A diadalmas bevonuláskor két tanítvány küldetett, hogy hozzanak egy szamarat Krisztus számára, s Ábrahám vonalában az ő háromnapos útja azzal kezdődik, hogy kiválaszt két szolgát és egy szamarat, hogy vigye az Izsák feláldozásához való fát. Péter nyolc- vagy hatnapos útja a hegyre Ábrahám számára három nap volt. Péter Paniumnál a hegy előtt van, és a szamár eloldása előtt, amely megkezdi a Jeruzsálembe való bevonulást; itt kezdődött Ábrahám három napja. A diadalmas bevonuláskor Krisztus megállt az Olajfák hegyén, és megsiratta Jeruzsálemet, ily módon megjelölve az Istennel való szövetségi kapcsolat végét az ősi, szó szerinti Izrael számára. Péter hegye a diadalmas bevonulás előtt van; Krisztus hegye a diadalmas bevonulás alatt van, Ábrahám hegye pedig a bevonulás végén.

2026-ban kerül sor az időközi választásokra, amikor a bibliai prófécia hatodik királyságának kétszázötvenedik éve dicsőséges uralmát ünnepli. Ez az ünneplés mint prófétai felezőpont egybeesik Nagy Antiokhosszal Kr. e. 207-ben, a Raphia és Panium közötti felezőponttal, amely Kr. e. 457-től számított kétszázötven év végét jelöli.

Miközben szemügyre vesszük azt a négy vonalat, amelyek a tizenegyedik fejezettől a huszonkettedik fejezetig terjednek, s amelyek eddig feltárultak előttünk (talán vannak más példák is), most A Jézus élete című műnek ezeket a fejezeteit vesszük sorra. A tizenegyedik fejezet címe: A keresztség, a huszonkettediké pedig: János bebörtönzése és halála. János áll a kezdetnél és a végénél, a tizenhetedik fejezet pedig, a középső fejezet, Nikodémus.

> „Nikodémus úgy jött az Úrhoz, hogy azt gondolta, beszélgetésbe bocsátkozik Vele, Jézus azonban feltárta előtte az igazság alapvető elveit. Ezt mondta Nikodémusnak: nem annyira elméleti ismeretre van szükséged, mint inkább lelki újjászületésre. Nem kíváncsiságod kielégítésére van szükséged, hanem új szívre. Fentről kell új életet kapnod, mielőtt a mennyei dolgokat megbecsülhetnéd. Amíg ez a változás be nem következik, amely mindent újjá tesz, semmi üdvösséges hasznod nem származik abból, ha Velem hatalmamat vagy küldetésemet megvitatod.”

> „Nikodémus hallotta Keresztelő János prédikálását a bűnbánatról és a keresztségről, valamint azt, hogy a népet Arra irányította, aki Szentlélekkel fog keresztelni. Ő maga is érezte, hogy a zsidók között hiányzik a lelkiség, és hogy nagymértékben a vakbuzgóság és a világi becsvágy uralma alatt állnak. A Messiás eljövetelekor a dolgok jobb állapotát remélte. A Keresztelő szíveket vizsgáló üzenete azonban nem munkálta ki benne a bűnről való meggyőződést. Szigorú farizeus volt, és büszke volt jó cselekedeteire. Széles körben megbecsülték jótékonyságáért és a templomi szolgálat fenntartásában tanúsított bőkezűségéért, és biztonságban érezte magát Isten kegyében. Megdöbbentette annak a gondolata, hogy létezik egy olyan ország, amely túlságosan tiszta ahhoz, hogy jelenlegi állapotában megláthassa.” Jézus élete, 171.

A Jézus élete középpontja Nikodémus vonalában található, aki az adventizmushoz intézett utolsó hívást képviseli a száznegyvennégyezer elpecsételésének vonalán. Ő egy olyan csoportot jelképez, amely hallotta Krisztus előfutárának üzenetét, de nem volt tudatában laodiceai állapotának.

> „A Nikodémussal folytatott beszélgetésben Jézus feltárta az üdvösség tervét és a világra irányuló küldetését. Egyetlen későbbi beszédében sem fejtette ki ilyen teljesen, lépésről lépésre azt a munkát, amelyet mindazok szívében el kell végezni, akik a mennyek országának örökösei lesznek. Szolgálatának legelején tárta fel az igazságot a Szanhedrin egyik tagja előtt, az előtt az elme előtt, amely a legfogékonyabb volt, és a nép egyik kijelölt tanítója előtt. Izráel vezetői azonban nem fogadták be a világosságot. Nikodémus szívébe rejtette az igazságot, és három éven át alig mutatkozott látható gyümölcs.” Jézus élete, 176.

János üzenete és Krisztus megkeresztelése az első angyal Isten félésére szólító üzenetét jelképezte. János üzenete a hit általi megigazulásról szóló laodiceai üzenet volt, és ez az üzenet Krisztus megkeresztelésekor nyert erőt, miként Jones és Waggoner üzenete is az 1888-ban Laodiceához szóló üzenet volt. Krisztus megkeresztelése és 1888 előképezte a Laodiceához szóló üzenet 9/11-kor való megérkezését, amely Raphia és Panium közötti felezőpontnál ér véget.

Nikodémus neve azt jelenti: „a nép győzelme”, és a hit általi megigazulás az a pecsételő üzenet, amely János üzenetével érkezett, a keresztségben nyert felhatalmazást, és amelyet Nikodémus Krisztussal való éjféli találkozása határozott meg. A huszonkettedik fejezet leírja János halálát, amely tanítványaiban annak a zászlónak a felismerését eredményezi, amely felemeltetik, és minden embert Magához vonz. A keresztség egyszerre volt 9/11 és 2020. július 18-tól 2023. december 31-ig, mert a keresztség a halált (2020), az eltemettetést (három és fél nap) és a feltámadást (2023. december 31.) szemlélteti. Ezután következik az éjféli találkozás, ahol a nép győzelme az újjászületésként szemléltetik, Laodicea vakságából egy filadelfiai húsz-húszas látására. Ezután Krisztus cselekedetei a zászló felemeléseként kerülnek bemutatásra.

Ábrahám számára Krisztus cselekedetei János vonalában összhangban állnak Izsák feláldozásával. Péter számára a vonal a tenger melletti Cézáreánál, Caesarea Maritimánál ér véget, a kilencedik órában, ahol a kereszt minden embert a hit általi megigazulás győzelméhez hív, amely a harmadik angyal üzenete. A harmadik angyal üzenete az iszlám harmadik jajának üzenete, amely 9/11-kor érkezett el Bálám első találkozásában az iszlám szamarával, majd a szó szerinti dicsőséges föld ellen mért csapások megkettőződése következett 2023. október 7-én, azután pedig a második csapás Nashville-nél, miközben Bálám az iszlám szamarát vezeti az ősi, szó szerinti és a modern, lelki dicsőséges föld szőlőskertjein keresztül. A harmadik csapás a hamarosan bekövetkező vasárnaptörvény földrengése. Ott áldoztatik fel Izsák, ott hallották és látták János tanítványai — a nagy sokaság jelképe, akik a vértanúság fehér ruháit kapják — a zászló munkáit. A Genezis, Máté és Jézus élete középpontjai azonosítják a száznegyvennégyezer elpecsételését és a pogányok elhívását.

A Krisztus által Nikodémusnak adott magyarázat a szél munkájára vonatkozott, jóllehet annak működése láthatatlan.

> Nikodémus még mindig tanácstalan volt, és Jézus a szelet használta fel mondanivalója szemléltetésére: „A szél arra fúj, amerre akar, és hallod annak zúgását, de nem tudod, honnan jön és hová megy: így van mindenki, aki a Lélektől született.”

> „A szél hallható, amint a fák ágai között zúg, megzörgeti a leveleket és a virágokat; mégis láthatatlan, és senki sem tudja, honnan jön és hová megy. Így van ez a Szentlélek szívre gyakorolt munkájával is. Ezt éppoly kevéssé lehet megmagyarázni, mint a szél mozgását. Előfordulhat, hogy valaki nem tudja megmondani a megtérés folyamatának pontos idejét vagy helyét, sem annak minden körülményét feltárni; ez azonban nem bizonyítja, hogy nem tért meg. Krisztus a szélhez hasonlóan láthatatlan erő által szüntelenül munkálkodik a szíven. Apránként, talán a befogadó számára öntudatlanul is, olyan benyomások keletkeznek, amelyek a lelket Krisztushoz vonzzák. Ezek származhatnak a Róla való elmélkedésből, az Írások olvasásából, vagy abból, hogy valaki az élő igehirdetőtől hallja az igét. Egyszer csak, amikor a Lélek közvetlenebb hívással közeledik, a lélek örömmel adja át magát Jézusnak. Sokan ezt hirtelen megtérésnek nevezik; pedig ez Isten Lelkének hosszú ideig tartó vonzása eredménye — türelmes, elhúzódó folyamat.”

> „Miközben a szél maga láthatatlan, olyan hatásokat idéz elő, amelyeket látni és érezni lehet. Ugyanígy a Lélek munkája is megnyilvánul a lélekben minden cselekedetben annál, aki megtapasztalta annak üdvözítő erejét. Amikor Isten Lelke birtokba veszi a szívet, átalakítja az életet. A bűnös gondolatok eltűnnek, a gonosz cselekedetekről lemond az ember; a harag, az irigység és a viszálykodás helyét a szeretet, az alázat és a békesség foglalja el. Az öröm a szomorúság helyébe lép, és az arc a menny világosságát tükrözi vissza. Senki sem látja a kezet, amely felemeli a terhet, sem nem szemléli a felülről, a mennyei udvarokból alászálló világosságot. Az áldás akkor érkezik, amikor a lélek hit által átadja magát Istennek. Akkor az az erő, amelyet emberi szem nem láthat, Isten képmására új teremtményt hoz létre.” Jézus élete, 172–173.

Szeptember 11-én kezdett szemerkélni a késői eső. Szeptember 11-én az iszlám, amelyet a bibliai próféciában a „keleti szél” jelképez, megérkezett, amikor a száznegyvennégyezer elpecsételése kezdetét vette. A késői eső, amely olyan üzenet, mint a Zakariás két aranycsövén alászálló „aranyolaj”, megkezdte a laodiceai hetednapi adventisták bűnbánatra hívását. A Szentlélek szele megkezdte azt a munkát, hogy megtanítson mindarra, ami meg van írva, és Jeremiás ősi ösvényekről szóló üzenetét felhasználva szóljon a vak laodiceaiak szívéhez. A Szentléleknek a Nikodémus előtt bemutatott munkája teljesebb magyarázatot nyert: az a „lépésről lépésre” végbemenő „munka, amelynek el kell végeztetnie mindazok szívében, akik örökölni akarják a mennyek országát”. Krisztus ezt a folyamatot a szél munkájához hasonlította, és e folyamat a „keleti szél” időszakában megy végbe, amely szeptember 11-én érkezett meg. Ézsaiás ugyanezt az időszakot a zivataros szél kifejezésével tárgyalja.

> Mérték szerint, amikor azt kibocsátod, perbe szállsz vele; visszatartja zord szelét a keleti szélnek napján. Ezért így tisztul meg Jákób hamissága, és ez lesz bűnének eltávolítása egész gyümölcse: amikor az oltár minden kövét olyanokká teszi, mint az összezúzott mészkövek, a berkek és a bálványképek nem maradnak fenn. Ézsaiás 27:8, 9.

A próféták mind egybehangzanak egymással az utolsó napokban, és Ézsaiás „zord szele” ugyanaz, mint János viszálykodásának szelei, amelyeket féken tartanak a száznegyvennégyezer megpecsételése idején. Ézsaiás zord szele a keleti szél, amely Ézsaiás bizonyságtételében „visszatartatik”, és Jánosénál is féken tartatik. János viszálykodásának szeleit addig tartják vissza, amíg Isten népe megpecsételtetik, és Ézsaiás keleti szele azon időszakként azonosíttatik, amikor „Jákób hamissága” „eltöröltetik”. A héber „eltöröltetik” szó jelentése: engesztelést nyer. János megpecsételése ugyanaz, mint Ezékiel kilencedik fejezete, és ugyanaz, mint Jákób hamisságának eltörlése. Az az angyal, aki végigmegy Jeruzsálemen, és jegyet tesz azok homlokára, akik sóhajtanak és kiáltanak, ugyanaz az angyal, aki napkeletről száll fel.

> És ezek után láttam négy angyalt állani a föld négy szegletén, akik feltartóztatták a föld négy szelét, hogy a szél ne fújjon a földre, se a tengerre, se semmi fára. És láttam más angyalt feljőni napkelet felől, akinél az élő Isten pecsétje volt; és nagy szóval kiáltott a négy angyalnak, akiknek adatott, hogy ártsanak a földnek és a tengernek, ezt mondván: Ne ártsatok a földnek, se a tengernek, se a fáknak, míg meg nem pecsételjük a mi Istenünk szolgáit az ő homlokukon. Jelenések 7:1–3.

Az angyal Krisztus, és Ő a tanítványoknak a pünkösdi időszakban, negyven napon át színről színre adott tanítása végén emelkedett fel; és a papokkal való, harminc napon át tartó színről színre való tanítás végén — akiket a harmincas szám jelképez — a trombiták ünnepén, a Leviticus huszonharmadik fejezetében emelkedik fel.

2026 a félidős választások éve, és a választások már prófétai útjelzőkként nyertek megerősítést. Ha a demokraták nem lopták volna el a 2020-as választást, Trump nem teljesítette volna be Róma rejtélyét. Róma rejtélye pedig az, hogy ő a nyolcadik, és a hét közül való. Ez a rejtély Trumpot a fenevad képmása képviselőjeként azonosítja, aki mindig nyolcadikként emelkedik fel, mégis a hét közül való. Dániel hetedik fejezetében a pogány Róma tíz szarva közül hármat el kellett távolítani, hogy a kis szarv felemelkedhessen. Ott a pápai Róma nyolcadikként emelkedett fel hét másik szarv között, mégis a pogány Rómából jött elő, mert a hét közül valónak kellett lennie. Dániel nyolcadik fejezetében a méd–perzsa birodalmat két szarv jelképezte, majd Görögország egyetlen szarv volt, amelynek letöretése után négy szarv támadt; így mire Róma megérkezik, már hét szarv van, és Róma kis szarva a nyolcadik. Vannak más tanúk is arra a tényre, hogy Róma mindig nyolcadikként emelkedik fel, és a hét közül való, de a rejtély elsődleges hivatkozási pontja a Jelenések tizenhetedik fejezete.

> És itt van az értelem, amelyben bölcsesség van. A hét fej hét hegy, amelyeken az asszony ül. És hét király van: öt elesett, az egyik van, a másik még nem jött el; és amikor eljön, rövid ideig kell maradnia. És a fenevad, amely volt, és nincs, maga a nyolcadik, és a hét közül való, és a veszedelemre megy. Jelenések 17:9–11.

A 2020-ban elcsalt választás egy választást prófétai útjelzőként azonosított. Ennek a ténynek egy második tanúja Carter elnök személyében található. Reagan volt az első azok közül az elnökök közül, akik ahhoz vezettek, hogy Trump a hét közül való nyolcadik legyen, miközben Róma képmását formálja. Reagan volt az első a nyolc elnök sorában a vég ideje, 1989 óta. 1989 Dániel könyve tizenegyedik fejezetének elsőtől negyedik verséig teljesedett be, és ez a leggazdagabb elnök bizonyságtételét tárja elénk. Reagant a történelem addigi legrosszabb elnöke előzte meg. Carter úgy távozott hivatalából, hogy az iszlám válsága megoldatlan maradt. Negyvenhét évvel később Trump jelenleg azt a problémát oldja meg, amelyet a demokrata Carter hagyott Reaganre. Mivel az első és alfa, Reagan, republikánus volt, előképezve egy republikánust a végén és az ómegánál, Trumpnak is örökölnie kellett az iszlámnak egy, az őt megelőző demokrata elnök által előidézett válságát, aki prófétai szükségszerűség folytán a történelem addigi legrosszabb elnöke kellett hogy legyen. Obama természetesen betöltötte mindezeket a prófétai jellemzőket, és Biden is. Ahhoz, hogy Reagan az utolsót előképezze, nemcsak a nyolcadikat, hanem a hatodikat is elő kellett képeznie. Ennek során Júda törzsének Oroszlánjának kellett irányítania a választásokat, hogy biztosítsa a kudarcot vallott elnökségek sorozatát, amelyek mindkét esetben Trumpot megelőzték. A választások prófétai útjelzők, és 2026 a félidős választások éve azon elnök számára, aki a hét közül való nyolcadik.

Az Egyesült Államok kétszázötven éves idővonala 1776-ban kezdődött, és 2026-ban teljesedik be. A Kr. e. 457-től számított kétszázötven éves idővonal Kr. e. 207-ben teljesedett be, a tizenegyedik és tizenötödik vers között, Raphia és Panium csatái között. Raphia prófétai értelemben a Teremtés könyve tizenhetedik fejezetében található körülmetélkedés szövetségével áll összhangban, Panium pedig prófétai értelemben Máté tizenhatodik fejezetének a száznegyvennégyezerre vonatkozó szövetségével áll összhangban. 2026 összhangban áll Kr. e. 207-tel, a tizenegyedik és tizenötödik vers között — Raphia és Panium között, ami egyben Isten első szövetsége egy választott néppel és Isten utolsó szövetsége egy választott néppel között is van.

A Kr. e. 207 és 2026 középpontján végződő kétszázötven éves vonalak egybeesnek azzal a kétszázötven éves üldözési vonallal, amely akkor kezdődött, amikor Róma városa Kr. u. 64-ben leégett. Ettől az időponttól kezdve hét éven át hirdette egy különös férfi a közelgő pusztulásra való figyelmeztetést Jeruzsálem lakóinak. Amikor elérkezett a hetvenedik év, és Jeruzsálem elpusztult, Isten egyháza szétszóratott, és az evangéliumot az egész világra elterjesztették. Ugyanabban az időben, amikor az efezusi gyülekezet a feltámadás pünkösdi üzenetét hirdette, megkezdődött a szmirnai gyülekezet által jelképezett üldözés, mert a két gyülekezetnek prófétai szükségszerűség folytán egy ideig párhuzamosan kellett futnia. Pál az efezusi prófétai gyülekezet egyik vezetője volt, mégis mindkét történelmet megírta.

> Az üldözések, a szenvedések, amelyek Antiókhiában, Ikóniumban és Lisztrában értek engem; milyen üldözéseket szenvedtem el: de mindezekből megszabadított engem az Úr. Igen, és mindazok, akik kegyesen akarnak élni Krisztus Jézusban, üldöztetést fognak szenvedni. 2 Timótheus 3:11, 12.

A. T. Jones azonosítja azt a kétszázötven éves időszakot, amely a 64. évben kezdődik és a milánói ediktummal 313-ban ér véget. Ezen évek alatt Isten népe elleni üldözést a pogány Róma folytatta, de a szmirnai gyülekezethez szóló üzenet tíz napot jelölt meg, amelyek e korszak legsúlyosabb üldözését jelképezik.

> Ne félj azoktól, amiket szenvedned kell: íme, az ördög némelyeket közületek börtönbe fog vetni, hogy megpróbáltassatok; és tíz napig nyomorúságotok lesz: légy hű mindhalálig, és neked adom az élet koronáját. Jelenések 2:10.

A Diocletianus császár által jelképezett üldözésnek ez az időszaka tíz évig tartott: 303-ban kezdődött és 313-ban ért véget, amikor Nagy Konstantin császár uralkodott, miként uralkodott majd 321-ben, az első vasárnaptörvény idején is, valamint 330-ban, amikor Rómát keleti és nyugati részre osztotta. A 313-as évet prófétikusan a milánói diplomáciai házasság jelölte meg, amikor Konstantin császár (a Nyugat uralkodója) féltestvére, Flavia Julia Constantia házasságát Liciniusszal, a Római Birodalom keleti (vagy hamarosan keletivé váló) részét ellenőrző császárral elrendezte. A házasság szimbolikusan akkor ért véget, amikor Konstantin 330-ban a királyságot keleti és nyugati részre osztotta.

Néró 250 éves időszaka egy hétéves időszakkal kezdődik, amely egy, a világ végét előképező ostrommal kezdődik és végződik. Az időszak végén a tízéves üldözés jól elkülönülő időszaka állt. Az időszak Efézus idejében kezdődött, majd végigkísérte Szmirna történelmét egészen Konstantin megalkuvó egyházáig, amikor 313-ban elérkezett Pergamum egyháza.

Az a tizenhét év 313 és 330 között megtalálja ellenpontját Raphia és Panium történetében, ahol a Kr. e. 217-ben vívott ütközetet és a Kr. e. 200-ban vívott ütközetet tizenhét év választja el egymástól. A raphiai csatában Ptolemaiosz győzedelmeskedett, de a paniumi csata idejére már halott és eltávozott volt. Mégis tizenhét évig uralkodott Kr. e. 221-től Kr. e. 204-ig. A kétszázötven év három vonala, amelyet három tizenhetes köt össze, szükségessé teszi annak mérlegelését, hogy 313 összhangban áll 2026-tal.

313 határozott átmenet volt az üldöztetéstől a megalkuvás felé, ily módon 313-at valamely prófétai természetű változás jelképévé téve, amelyet a Szmirnáról Pergámumra való átmenet előképezett. Az első lépést egy diplomáciai házasság jelképezte, amely tizenhét évvel később válással végződött. A második lépés az első vasárnapi törvény volt. Az ihletett kijelentés tudatja velünk, hogy a vasárnapi törvényt egy fokozatos, lépésről lépésre haladó folyamat előzi meg, amely magában foglal olyan vasárnapi törvényeket, amelyek megelőzik azt a vasárnapi törvényt, amelyet úgy határoznak meg, mint amely arra kényszerít, hogy a vasárnapot megtartsd, és egyúttal üldöz azért, mert Isten hetedik napi szombatját megtartod.

> „Ha az olvasó meg akarja érteni azokat az eszközöket, amelyeket a hamarosan bekövetkező küzdelemben alkalmazni fognak, nincs egyéb dolga, mint végigkövetni annak feljegyzését, hogy Róma milyen eszközöket alkalmazott ugyanezen cél érdekében a múlt századokban. Ha tudni akarja, miként fognak a pápisták és a protestánsok egyesülve bánni azokkal, akik elvetik dogmáikat, tekintse meg azt a lelkületet, amelyet Róma a szombat és annak védelmezői iránt tanúsított.”

> „Királyi rendeletek, egyetemes zsinatok és világi hatalommal fenntartott egyházi rendelkezések voltak azok a lépések, amelyek által a pogány ünnep kiváltságos tiszteleti helyzetre jutott a keresztény világban. Az első nyilvános intézkedés, amely a vasárnap megtartását kikényszerítette, a Konstantin által hozott törvény volt. (Kr. u. 321.) E rendelet megkövetelte, hogy a városlakók pihenjenek „a nap tiszteletreméltó napján”, de megengedte a vidéken élőknek, hogy mezőgazdasági foglalatosságaikat tovább folytassák. Noha valójában pogány törvény volt, a császár névleges kereszténnyé válása után érvényt szerzett neki.” A nagy küzdelem, 573, 574.

A milánói ediktum 313-ban az a „királyi rendelet” volt, amelyet „általános zsinatok és a világi hatalom által fenntartott egyházi rendelkezések követtek mint további lépések.” Ezek fokozatos lépések voltak, amelyek 321-ben elvezettek az első vasárnaptörvényhez. E lépések egyike az „egyházi rendelkezések”, mint például a vasárnap megtartása, „világi hatalom által fenntartva”. Az 1888-as időszak egy olyan vasárnaptörvény-sorozatot azonosít, amelyet Blair szenátor terjesztett a Szenátus elé, de amelyekből nem lett semmi; ugyanakkor ugyanezen történelmi időszak alatt több állam államilag kikényszerített vasárnaptörvényeket fogadott el. E két tanú 313-at úgy azonosítja mint útjelzőt, ahol a „királyi rendeletek”, mint például egy végrehajtói rendelet, átmenetet jelölnek a földi fenevad történetében, amelynek az a rendeltetése, hogy úgy szóljon, mint a sárkány.

Amikor az Egyesült Államok sárkányként szól, a bibliai prófécia hatodik királyságaként végzi, és ezt úgy teszi, hogy ugyanúgy szól, mint uralmának kezdetén mint a hatodik királyság. 1798-ban az Egyesült Államok elfogadta az Idegen- és a Lázítási Törvényeket, amelyek a vasárnaptörvényt előképezték. Az 1798-as Idegen- és Lázítási Törvények a három lépés közül a harmadikat képezték; ez a folyamat 1776-ban a Függetlenségi Nyilatkozattal kezdődött, amelyet 1789-ben az Alkotmány követett. Ez a három lépés a 313-mal, 321-gyel és 330-cal áll összhangban.

1776, 1789 és 1798 mind olyan cselekedetek voltak, amelyeket beszédként határoz meg, mert az ihletés tudatja velünk, hogy a „nemzet beszéde törvényhozó és bírói hatóságainak cselekedete”. 313, 321 és 330 mind Nagy Konstantinhoz kapcsolódó határkövek. Az ókori szó szerinti Izráel végét, mind az északi, mind a déli királyságét, a jelképrendszer válásként ábrázolja, és ezt képviseli a 330-as év. Válás kelet és nyugat között egy olyan házasságban, amely tizenhét évvel korábban kezdődött, a milánói ediktum házasságával. A vasárnaptörvénynél az Egyesült Államok betölti próbaidejének poharát, és elválik Istentől prófétai rendeltetését illetően, amint azt az ókori Izráel esetében a tejjel és mézzel folyó föld előképezte. Az ihletés azt mondja, hogy a nemzeti hitehagyást nemzeti romlás követi. Ez akkor történik meg, amikor Isten elválik a dicső földtől, amint azt a 330-as év jelképezi. A 313-as házasságtól az 321-ben kezdődő, fokozódó vasárnaptörvények sorozatának első állomásán át a 330-as válásig. 1776 megfelel a 313-nak, 1789 megfelel a 321-nek, és 1798 megfelel a 330-nak.

A 330 egyben az actiumi csata óta eltelt 360 év beteljesedése is, Kr. e. 31-től számítva. Actium Róma harmadik akadálya volt, és így a vasárnaptörvényt előképezi, amikor a modern Róma legyőzi második és harmadik akadályát. A 330-as jelzőpontnál a paniumi csata összekapcsolódik az actiumi csatával. A Kr. e. 217-ben vívott raphiai csata egybeesik a 2014-es ukrajnai háborúval, majd 2015-ben Trump elindította első elnöki kampányát, 2020-ban a földi fenevad mindkét szarva megöletett, 2023-ban pedig mindkettő feltámadt. 2024-ben megkezdődött az alapok próbája, és 2025-ben a nyolcadik elnök és pápai ellenpárja prófétai szövetségét kölcsönös beiktatásaik jelölték meg.

Ezeket a dolgokat a következő cikkben folytatjuk.

Back to Articles