Article

# Dániel könyve – Huszonkilenc##

Belsazár lakomája és a prófétai óra: a vasárnaptörvény, Babilon bukása és a végső válság feltárása

Author

Jeff Pippenger

Published

December 24, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Belsaccar lakomája azonosítja a vasárnaptörvény „óráját”, de a hangsúlyt a republikánus szarv ítéletére helyezi. Nabukodonozor aranyszobra Dániel könyve harmadik fejezetében ugyanezt a történelmet Isten hűséges népének összefüggésében mutatja be, akik akkor jelvényként emeltetnek fel. Dániel könyve hatodik fejezete ugyanezzel a vonallal foglalkozik, de a protestáns szarv szerepét tárgyalja. Belsaccar az „államot” képviseli, és ezer „főemberét” hívta össze.

> Belsazár király nagy lakomát szerzett ezer főembere számára, és bort ivott az ezer jelenlétében. Belsazár, miközben ízlelgette a bort, megparancsolta, hogy hozzák elő az arany- és ezüstedényeket, amelyeket atyja, Nabukodonozor hozott el a jeruzsálemi templomból, hogy azokból igyék a király, főemberei, feleségei és ágyasai. Akkor előhozták az aranyedényeket, amelyeket az Isten házának, a jeruzsálemi templomnak szent helyéről vittek el; és azokból ivott a király, főemberei, feleségei és ágyasai. Bort ittak, és dicsőítették az arany-, ezüst-, réz-, vas-, fa- és kőisteneket. Ugyanabban az órában emberi kéz ujjai jelentek meg, és írtak a királyi palota falának vakolatára, a gyertyatartóval szemben; és a király látta a kéznek azt a részét, amely írt. Dániel 5:1–5.

A „tíz” szám a sárkányt jelképezi, a száz és az ezer pedig egyszerűen ugyanannak a jelképnek a felnagyítása. A hatodik fejezetben százhúszan erőltetik a megtévesztő törvényt, és a százhúsz a papok jelképe. A „sort sorra” elvét figyelembe véve Belsazár lakomája a romlott államirányítás feletti ítéletet szemlélteti, valamint a romlott egyházi uralom feletti ítéletet. Belsazár megrészegedett Babilon borától, majd elhatározta, hogy megszentségteleníti Isten jeruzsálemi templomának szent edényeit.

> „A próféta így szól: »Láttam más angyalt leszállni a mennyből, akinek nagy hatalma volt; és a föld megvilágosodott az ő dicsőségétől. És hatalmas szóval, erősen kiáltott, ezt mondván: Elesett, elesett a nagy Babilon, és ördögök lakóhelyévé lett« (Jelenések 18:1, 2). Ez ugyanaz az üzenet, amelyet a második angyal adott. Babilon elesett, »mert paráznasága haragjának borából adott inni minden nemzetnek« (Jelenések 14:8). Mi az a bor? — Hamis tanításai. Hamis szombatot adott a világnak a negyedik parancsolat szombatja helyett, és megismételte azt a hazugságot, amelyet Sátán először mondott Évának az Édenben — a lélek természetes halhatatlanságát. Sok hasonló tévelyt terjesztett el széltében-hosszában, »emberi parancsolatokat tanítva tanítás gyanánt« (Máté 15:9).” Selected Messages, 2. könyv, 118.

A bor, amelyet Belsazár ivott, a pápaság bálvány-szombatja volt, mert a lakoma a vasárnaptörvény prófétai „óráját” jelképezte. A szentély edényei, amelyeket a lakomaterembe hozatott, nemcsak az Isten elleni lázadást jelképezték, hanem a szent edények Isten népét is jelképezik, mert a szó szerinti a lelkit ábrázolja, és az emberek edények.

> Mindazonáltal az Istennek erős fundamentuma megáll, és ez a pecsét van rajta: Ismeri az Úr az övéit. És: Álljon el a hamisságtól mindenki, aki Krisztus nevét vallja. Nagy házban pedig nemcsak arany- és ezüstedények vannak, hanem fa- és cserépedények is; és némelyek tisztességre, némelyek pedig tisztességtelenségre valók. Ha tehát valaki megtisztítja magát ezektől, tisztességre való edény lesz, megszentelt, az úr használatára alkalmas, és minden jó cselekedetre elkészített. 2 Timóteus 2:19–21.

Miközben Isten népét a kikényszerített vasárnapünneplés által meggyalázzák, a tüzes kézírás megpecsételi Belsazár végzetét.

> Abban az órában emberi kéz ujjai jelentek meg, és írtak a királyi palota falának vakolatára, a gyertyatartóval szemben; és a király látta a kéznek azt a részét, amely írt. Akkor megváltozott a király arckifejezése, és gondolatai megrémítették őt, úgyhogy derekának ízületei meglazultak, és térdei egymáshoz verődtek. A király hangosan kiáltott, hogy vezessék be a csillagjósokat, a káldeusokat és a jövendőmondókat. És megszólalt a király, és ezt mondta Babilon bölcseinek: Aki elolvassa ezt az írást, és megadja annak magyarázatát, bíborba öltöztetik, aranylánc lesz a nyakán, és a harmadik uralkodó lesz az országban. Dániel 5:5–7.

Történetileg ezt a szakaszt úgy értelmezik, hogy Belsazár apja a politikai trónt Belsazárra hagyta, és ezért az írás magyarázatáért cserébe a legmagasabb tisztség, amelyet a fia felkínálhatott, a harmadik uralkodói hely volt. Az Egyesült Államokban a vasárnaptörvényt megelőzően a politikai vezetés alárendelt helyzetben lesz a vallási vezetéshez képest, amely az istentisztelet új formájának bevezetésén fog munkálkodni. A fenevad képmása az egyház és az állam egyesülését jelképezi, olyan viszonyban, amelyben az egyház uralja a kapcsolatot; és a vasárnaptörvény idején Belsazár volt a politikai király, így az államot jelképezte, de apjának vallási tekintélye alatt csak a második volt a parancsnoki rendben. A legtöbb, amit Dánielnek felkínálhatott, az volt, hogy harmadik legyen.

> „Amikor az ősegyház megromlott azáltal, hogy eltávozott az evangélium egyszerűségétől, és pogány szertartásokat valamint szokásokat fogadott el, elveszítette Isten Lelkét és hatalmát; és hogy uralma alá hajtsa az emberek lelkiismeretét, a világi hatalom támogatását kereste. Ennek eredménye lett a pápaság: egy egyház, amely az államhatalmat ellenőrizte, és azt saját céljai előmozdítására használta fel, kiváltképpen az „eretnekség” megbüntetésére. Ahhoz, hogy az Egyesült Államok megalkossa a fenevad képmását, a vallási hatalomnak oly módon kell uralma alá vonnia a polgári kormányzatot, hogy az állam tekintélyét is az egyház használja fel saját céljainak megvalósítására....”

> „A vasárnap megtartásának kikényszerítése a protestáns egyházak részéről a pápaság—vagyis a fenevad—imádatának kikényszerítése. Azok, akik a negyedik parancsolat igényeit megértve a hamis szombatot választják az igaz helyett, ezáltal hódolatukat annak a hatalomnak adják, amely egyedül rendelte el azt. Ám éppen azáltal, hogy az egyházak világi hatalommal kényszerítenének ki egy vallási kötelességet, maguk is képmását alkotnák a fenevadnak; ennélfogva a vasárnap megtartásának kikényszerítése az Egyesült Államokban a fenevad és az ő képmása imádatának kikényszerítése lenne.” A nagy küzdelem, 443, 448, 449.

A jellem válság idején nyilvánul meg, és a falon megjelenő titokzatos üzenet válságot idézett elő Belsazár tapasztalatában, és királysága végét jelezte, ily módon pedig a földi fenevad királysága végének jelképe lett. Belsazár még azon az éjszakán meghalt, ami a vasárnapi törvényt jelképezi, amikor az Egyesült Államok mint a bibliai prófécia hatodik királysága a vasárnapi törvény idején megdöntetik, de az Egyesült Államok azonnal átlép a tíz király vezető királyának szerepébe. A tíz király a bibliai prófécia hetedik királysága, és azonnal egyetértenek abban, hogy hetedik királyságukat a fenevadnak adják.

> Mert Isten adta szívükbe, hogy véghezvigyék az ő akaratát, és egyetértésre jussanak, és országukat a fenevadnak adják, mígnem beteljesednek az Isten beszédei. Jelenések 17:17.

Az utolsó események gyors lefolyásúak, és a hatodik királyságból a hetedikbe, majd onnan a nyolcadikba való átmenet gyors, mert a világ ekkor nagy válságban van. A földi vadállat megbuktatása Bélsazárt félelemmel tölti el, és mint a tíz király fejedelmi királya, azt a félelmet képviseli, amelyet a föld minden királya átél majd az Egyesült Államok megbuktatásakor. A Jelenések könyve tizenegyedik fejezetében az az „óra”, amikor az írás megjelenik a falon, a nagy földrengés „órája”. Ezen a ponton az iszlám három jelképe megjelöltetik, és az utolsó napokban az iszlám az, ami félelmet kelt a királyokban.

> Mert íme, a királyok összegyűltek, együttesen vonultak fel. Meglátták, és elcsodálkoztak; megrémültek, és sietve elmenekültek. Rettegés vett erőt rajtuk ott, és fájdalom, mint a vajúdó asszonyon. Tarzis hajóit keleti széllel zúzod össze. Amint hallottuk, úgy láttuk a Seregek Urának városában, a mi Istenünk városában: Isten örökre megszilárdítja azt. Szela. Zsoltárok 48:4–8.

A fejedelmek, vagyis királyok, Belsazár lakomáján egybegyűltek, Babilon borát itták, és Isten szentélyének szent edényeit kezükbe véve és szemlélve, rettegés fogta el őket, amint ezt Belsazár félelme jelképezi, amikor az írás megjelent a falon. Belsazár félelme egy fokozódó félelem kezdetét jelentette, amelyet a vajúdó asszony szemléltet, és a Jelenések könyve tizenegyedik fejezetének „órája” a tizenkettedik fejezetbe vezet át, ahol a zászlójel egy szülés előtt álló asszonyként van ábrázolva. Az első szülési fájdalom a lakomaterem falán megjelenő írás. A félelmet az iszlám „keleti szél” okozza, amely „összetöri Tarsis hajóit.”

Bélsazár lakomatermében „ezer főember” fogyasztja Babilon borát, amely a vasárnap kötelező megtartatásának jelképe. Abban az időben Nebukadneccár zenekara játszani kezd, miközben Bélsazár behozatja a szentély ékességeit. Tírusz paráznája énekelni kezd, és a hitehagyott Izráel táncolni kezd Nebukadneccár aranybálványa körül. Ám a mulatságot megzavarja a „keleti szél”, amely a „harmadik jaj”, amely hamar eljön, és a „hetedik trombita”. Amikor az iszlám megzavarja a mulatságot, „a nemzetek megharagszanak”. Azért haragszanak meg, mert Tarsis hajói, a földkerekség gazdasági szerkezetének jelképe, akkor a tenger közepén elsüllyednek.

> Társis volt a te kereskedőd mindenféle gazdagságod bősége miatt; ezüsttel, vassal, ónnal és ólommal kereskedtek vásáraidon. Jáván, Tubál és Mesech voltak a te kereskedőid; emberek lelkeit és rézedényeket adtak-vettek piacodon. Togarma házából valók lovakkal, lovasokkal és öszvérekkel kereskedtek vásáraidon. Dedán fiai voltak a te kereskedőid; sok sziget volt kezednek kereskedelme; elefántcsont-agyarakat és ébenfát hoztak neked ajándékul. Szíria volt a te kereskedőd készítményeid sokasága miatt; smaragddal, bíborral, hímzett munkákkal, finom gyolccsal, korallal és acháttal kereskedtek vásáraidon. Júda és Izráel földje voltak a te kereskedőid; Minnith búzájával, Pannaggal, mézzel, olajjal és balzsammal kereskedtek piacodon. Damaszkusz volt a te kereskedőd készítményeid sokasága miatt, mindenféle gazdagságod bőségéért; Helbon borával és fehér gyapjúval. Dán is és Jáván, amely ide-oda járt, kereskedtek vásáraidon; fényes vas, kasszia és kálmusz volt piacodon. Dedán volt a te kereskedőd drága szekértakarókkal. Arábia és Kédár minden fejedelme veled kereskedtek bárányokkal, kosokkal és bakokkal; ezekben voltak a te kereskedőid. Seba és Raama kereskedői voltak a te kereskedőid; mindenféle főfűszerrel, mindenféle drágakővel és arannyal kereskedtek vásáraidon. Hárán, Kanne, Éden, Seba kereskedői, Assúr és Kilmád voltak a te kereskedőid. Ezek voltak a te kereskedőid mindenféle dolgokban, kék ruhákban, hímzett munkákban, tarka öltözetek ládáiban, zsinórokkal átkötve és cédrusból készítve, a te árucikkeid között. Társis hajói zengték dicséretedet piacodon; beteltél, és igen dicsőségessé lettél a tengerek közepén. Evezőseid nagy vizekre vittek téged; a keleti szél összetört téged a tengerek közepén. Gazdagságod, vásáraid, árucikkeid, hajósaid és kormányosaid, hézagtömőid, áruid kereskedői és minden hadakozó embered, akik benned vannak, és egész sokaságod, amely benned van, a tengerek közepébe hullanak romlásod napján. Ezékiel 27:12–26.

A „Tarzís hajói” a Föld bolygó gazdasági struktúrájának jelképei, és a „keleti szél” elsüllyeszti őket a tenger közepén. Ezékiel tudatja velünk, hogy ez a „te romlásod napján” történik, és Ezékiel huszonhetedik fejezetének tárgya Tírusz fölötti siralom.

> És lőn az Úrnak beszéde hozzám, mondván: És te, embernek fia, kezdj siratóéneket Tírusz fölött; És mondd Tírusznak: Te, aki a tenger bejáratánál lakol, aki sok sziget népeinek kereskedője vagy, ezt mondja az Úr Isten: Ó, Tírusz, ezt mondtad: Tökéletes szépségű vagyok. Ezékiel 27:1–3.

Tírus romlásának napja a siratóének tárgya. Tírus romlásának napja a vasárnaptörvény, mert Tírus a pápaság jelképe, amelynek ítélete abban az „órában” kezdődik, amikor a Jelenések könyve tizennyolcadik fejezetének második hangja elkezdi kihívni az embereket Babilonból.

> És hallottam egy másik szózatot a mennyből, amely ezt mondta: Menjetek ki belőle, én népem, hogy ne legyetek részesei az ő bűneinek, és hogy ne kapjatok az ő csapásaiból. Mert bűnei az égig hatottak, és Isten megemlékezett az ő gonoszságairól. Fizessetek meg neki úgy, ahogyan ő fizetett nektek, és adjatok neki kétszeresen cselekedetei szerint: abban a pohárban, amelyet megtöltött, töltsetek neki kétszeresen. Amennyire magát dicsőítette, és dobzódva élt, annyi gyötrelmet és bánatot adjatok neki; mert ezt mondja az ő szívében: Királynőként ülök, és nem vagyok özvegy, és nem látok semmi bánatot. Ezért egy napon jönnek reá csapásai: halál, gyász és éhínség; és tűzzel emésztetik meg teljesen; mert erős az Úr Isten, aki megítéli őt. És a föld királyai, akik vele paráználkodtak és dobzódva éltek, siratják őt és jajgatnak miatta, amikor látják égésének füstjét, távol állva gyötrelmének félelme miatt, ezt mondva: Jaj, jaj, a nagy Babilon, az erős város! mert egy óra alatt jött el a te ítéleted. És a föld kereskedői is sírnak és gyászolnak felette; mert áruikat senki sem vásárolja többé. Jelenések 18:4–11.

A Dániel könyvében ötször „óra”-ként fordított szó minden esetben valamilyen ítéletet jelképez. Az ítélet jellegét az a szakasz szövegösszefüggése határozza meg, amelyben előfordul. Dániel könyve negyedik fejezetében az „óra” szó először az eljövendő ítélet bejelentésére szolgál, akár az 1844. október 22-én megkezdődött vizsgálati ítéletről, akár a vasárnaptörvénnyel kezdődő végrehajtó ítéletről van szó. Mindkét esetben, akár a vizsgálati, akár a végrehajtó ítélet, fokozatos lefolyású. A pápaságra vonatkozó végrehajtó ítélet az Egyesült Államokban a vasárnaptörvénnyel veszi kezdetét. Ez jelöli azt az „órát”, amikor a pápaság végrehajtó ítélete megkezdődik, és ez az az „óra”, amely a Jelenések tizenegyedik fejezetében említett nagy földrengés „órája”, amikor a két tanú, akiket Sidrák, Misák és Abednégó képvisel, a tüzes kemencébe vettetik mint a felmagasztalt zászló, Ezékiel hatalmas seregeként. Ez az az „óra”, amikor az írás megjelenik Baltazár falán.

A „Társis hajói”, amelyek a földkerekség gazdasági ellátási vonalainak szerkezetét jelképezik, abban az időben a tengerek közepén elsüllyednek, és ez félelmet kelt a föld kereskedőiben és királyaiban, amint azt Belsazár példázza.

A Jelenések könyve tizenegyedik fejezetében az „óra” az az idő, amikor az iszlám „harmadik Jaja” hamar eljön, megszólal a Hetedik Trombitaszó, és a nemzetek megharagszanak. Mindhárom jelkép az iszlámra mutat mint arra a gondviselésszerű eszközre, amelyet az Úr arra használ, hogy éppen abban az „órában” véghezvigye Bélsaccár megölését. Bélsaccárt olyan ellenségek ölték meg, akik titokban hatoltak be országába azokon a kapukon át, amelyeket gondatlanul nyitva hagytak, miként Mexikó és az Egyesült Államok közötti határfalat is gondatlanul nyitva hagyták, miközben közeledik a „nagy földrengés” „órája”.

A pápaság halálos sebének begyógyulását Dániel könyve tizenegyedik fejezetének utolsó hat verse tárja elénk. E versekben három akadály azonosítható, amelyeket a pápaság halálos sebének gyógyulása során legyőznek. Az északi király a legfőbb hatalom felé vezető útján mindenkor három akadályt győz le, mégpedig mindig a következő sorrendben: először ellenségét, másodszor szövetségesét, végül pedig áldozatát. Az első legyőzött a déli király volt, amely a Szovjetuniót jelképezi, Róma utolsó ellenségét, amelyet 1989-ben elsöpörtek. A második akadály a dicső föld, amely Róma szövetségesét jelöli, azt, aki Róma érdekében legyőzte a Szovjetuniót: az Egyesült Államokat, amelyet abban az „órában” győznek le, amelyet most vizsgálunk. Ezt követően a harmadik akadály, amelyet Egyiptom jelképez, azt ábrázolja, amikor a pápaság átveszi az uralmat áldozata, az Egyesült Nemzetek felett.

1989-ben, amikor e versek felnyitása megtörtént, és azt követően e versek ismerete megszaporodott, felismertetett, hogy a pogány Rómának, a pápai Rómának, majd a modern Rómának is (amely Dániel 11. fejezetének utolsó hat versében mint az Észak királya jelenik meg), egyenként három földrajzi akadályt kellett legyőznie, mielőtt királyságként megalapíttattak. A pogány Róma esetében e három akadály három irányként volt ábrázolva.

> És egyikükből egy kis szarv támadt, amely igen naggyá lett dél felé, kelet felé és a kívánatos föld felé. Dániel 8:9.

A pápai Róma számára ezek három olyan szarv voltak, amelyeket ki kellett tépni.

> Figyeltem a szarvakat, és íme, azok között egy másik, kicsiny szarv támadt, amely előtt az előbbi szarvak közül három tövestől kitépetett; és íme, ennek a szarvnak emberi szemekhez hasonló szemei voltak, és nagyokat szóló szája. Dániel 7:8.

A modern Róma számára (az északi király), amelyet Dániel tizenegyedik fejezetének utolsó hat verse ábrázol, a három akadály a déli király, a dicsőséges föld és Egyiptom volt. Miként a pogány Róma és a pápai Róma esetében, e három akadály földrajzi akadályokat jelképezett. A modern Rómának, amelyet Dániel tizenegyedik fejezetének utolsó hat versében az északi királyként ábrázol, három „falat” kellett legyőznie, és az első fallal együtt egy filozófiai „fal” is eltávolíttatott ugyanabban az időben, amikor egy szó szerinti falat is eltávolítottak. 1989-ben, amikor az északi király ledöntötte a Szovjetuniót (a déli királyt), a „vasfüggöny” filozófiai „fala” is megszűnt, miközben a berlini falat lebontották.

Belsazár ítéletének „órájában”, amikor az írás már a falon van, és ellenségei titokban a felügyelet nélkül hagyott kapukon át hatolnak be, az egyház és az állam szétválasztásának filozófiai „fala” eltávolíttatik, miközben a harmadik jaj iszlámja titokban már behatolt a dicsőséges föld déli határán lévő őrizetlen „falon” át.

Amikor „Egyiptomot”, amely az Egyesült Nemzeteket jelképezi, meghódítják, és a nemzeti szuverenitás filozófiai „fala” eltávolíttatik, miközben minden nemzetet arra kényszerítenek, hogy elfogadja az egyvilágkormányt, amelyet Tírusz paráznája irányít. Abban az időben pénzügyi összeomlás következik be, amely előidézi az utolsó napok statáriumát és zsarnokságát. Nagyon is megtörténhet valami egy „Wall Street” nevű utcán.

> „Az az eszköz, amelyet most oly szűkösen fektetnek be Isten ügyébe, és amelyet önző módon visszatartanak, rövid idő múlva minden bálvánnyal együtt a vakondokoknak és a denevéreknek vetnek. A pénz értéke hamarosan igen hirtelen le fog csökkenni, amikor az örökkévaló jelenetek valósága megnyílik az ember érzékei előtt.” Welfare Ministry, 266.

Belsazár tanulmányozását a következő cikkben folytatjuk.

> „Ma, miként Illés napjaiban, világosan meg van vonva a választóvonal Isten parancsolatait megtartó népe és a hamis istenek imádói között. „Meddig sántikáltok kétfelé?” — kiáltotta Illés; „ha az Úr az Isten, kövessétek őt; ha pedig a Baál, akkor kövessétek azt.” 1Királyok 18:21. És a mára szóló üzenet ez: „Leomlott, leomlott Babilon, a nagy…. Fussatok ki belőle, én népem, hogy ne legyetek részesei az ő bűneinek, és hogy ne kapjatok az ő csapásaiból. Mert az ő bűnei az égig hatottak, és megemlékezett Isten az ő gonoszságairól.” Jelenések 18:2, 4, 5.

> „Nincs már messze az idő, amikor a próba minden lélekre eljön. A hamis szombat megtartását ránk fogják kényszeríteni. A küzdelem Isten parancsolatai és emberek parancsolatai között lesz. Azok, akik lépésről lépésre engedtek a világi követeléseknek és alkalmazkodtak a világi szokásokhoz, akkor inkább meghajolnak a fennálló hatalmasságok előtt, semhogy kitenjék magukat gúnynak, sértésnek, börtönnel való fenyegetésnek és halálnak. Abban az időben a színarany elválik a salaktól. Az igazi istenfélelem világosan megkülönböztethető lesz annak látszatától és csillogó utánzatától. Sok csillag, amelyet ragyogásáért csodáltunk, akkor kialszik a sötétségben. Azok, akik magukra öltötték a szentély ékességeit, de nincsenek felöltözve Krisztus igazságosságába, akkor saját mezítelenségük szégyenében fognak megjelenni.” Próféták és királyok, 187, 188.

Back to Articles