Article

# Kitaaba Yaa’elii fi Waldaa Adveentistii Guyyaa Torbaffaa Laa’oodiiqiyaa – Lakkoofsa Lammaffaa

Lakkofsa Lammaffaa

Author

Jeff Pippenger

Published

December 2, 2025

Formats

PDF
Word
Song MP3

> “Akkuma hawwii cimaatiin ani yeroo taateewwan guyyaa Phenixxeenqosxee irra deebiin, yeroo sana irra humna caaluu keessatti raawwataman nan eegaa. Yohaannis akkana jedhu, ‘Ani ergamaa biraa samii irraa gad bu’u arge; inni aangoo guddaa qaba ture; laftis ulfina isaatiin ifte.’ Sana booddee, akkuma yeroo Phenixxeenqosxee sanaatti, namoonni dhugaa afaan ofii ofii isaanii keessatti isaanitti dubbatamu ni dhaga’u.”

> “Waaqayyo lubbuu hundumaa isa dhugumaan Isa tajaajiluuf hawwu keessa jireenya haaraa afuufuu ni danda’a; hidhiiwwan isaanii immoo ibidda boba’aa iddoo aarsaatii irraa fudhatameen tuquu, galata Isaatiin akka dubbii mi’aawaa dubbatanis ni godha. Sagaleewwan kuma hedduun dhugaa dinqisiisaa Dubbii Waaqayyoo labsuuf humnaan ni guutamu. Arrabni daddaaqaan ni hiikama; warri sodaatanis dhugaa irratti ragaa ija jabinaan ba’uuf jajjaboo ni ta’u. Yeroo bokkaan boodaa dhangalaafamu keessatti qooda fudhattoota akka ta’aniif, Gooftaan saba Isaa mana qulqullummaa lubbuu isaanii xuraawaa hundumaa irraa akka qulqulleessanii fi Isatti hidhata akkasii dhi’aa akka eeggataniif haa gargaarru.” Review and Herald, July 20, 1886.

ପେଣ୍ଟେକୋଷ୍ଟକୁ, ଯେତେବେଳେ ପ୍ରଭୁଙ୍କ ଏକ ପର୍ବ ଭାବେ ବିଚାର କରାଯାଏ, ପାସ୍‌ଓଭର, ଖମିରହୀନ ରୁଟିର ପର୍ବ, ପ୍ରଥମ ଫଳର ନିବେଦନ ଏବଂ ସପ୍ତାହମାନଙ୍କର ପର୍ବରୁ ପୃଥକ କରାଯାଇ ପାରିବ ନାହିଁ। ପେଣ୍ଟେକୋଷ୍ଟ ଏକ ସମୟାବଧି, ଯଦ୍ୟପି ଏହା ଏକ ନିର୍ଦ୍ଦିଷ୍ଟ ସମୟବିନ୍ଦୁ ମଧ୍ୟ ଅଟେ। ଏହି କାରଣରୁ ଏହାକୁ “ପେଣ୍ଟେକୋଷ୍ଟୀୟ ଋତୁ” ବୋଲି କୁହାଯାଏ। ଏହି ଋତୁ ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କ ମୃତ୍ୟୁ, ସମାଧି ଏବଂ ପୁନରୁତ୍ଥାନ ସହ ଆରମ୍ଭ ହୋଇଥିଲା। ନିଜ ଆରୋହଣ ପରେ, ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ଚାଳିଶ ଦିନ ଧରି ବ୍ୟକ୍ତିଗତ ଶିକ୍ଷା ଦେବା ଆରମ୍ଭ କଲେ, ଯାହା ପରେ ଉପର ଘରରେ ଦଶ ଦିନ ହୋଇଥିଲା, ଯେଉଁଠାରେ ଏକତା ସାଧିତ ହୋଇଥିଲା। 9/11 ଏକ ଏମିତି ସମୟାବଧିର ଆରମ୍ଭ କଲା ଯାହା ଯୁକ୍ତରାଷ୍ଟ୍ରରେ ରବିବାରୀୟ ଆଇନରେ ସମାପ୍ତ ହୁଏ। ସେହି ରବିବାରୀୟ ଆଇନ ପେଣ୍ଟେକୋଷ୍ଟ ଦିନ ଦ୍ୱାରା ଏକ ନିର୍ଦ୍ଦିଷ୍ଟ ସମୟବିନ୍ଦୁ ଭାବେ ପ୍ରତିନିଧିତ ହୋଇଛି; ଏକ ଏମିତି ସମୟବିନ୍ଦୁ, ଯାହାର ପୂର୍ବରୁ 9/11 ଠାରୁ ଆରମ୍ଭ ହୋଇଥିବା ଏକ ସମୟାବଧି ରହିଆସିଛି। 9/11 ଠାରୁ ରବିବାରୀୟ ଆଇନ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ “ପେଣ୍ଟେକୋଷ୍ଟୀୟ ଋତୁ” ପୁନରାବୃତ ହୁଏ।

Phexiros, dinqisiifni “arrabni ibiddaa” jedhamu sun machii nama macheessu utuu hin taʼin, sababni isaa mormiin ergaa irratti kaʼee tureef, raawwii macaafa Yoʼeel akka taʼe ibse. “Arrabni” dhiheessuu ergaa ni bakka buʼa; ibiddis Hafuura Qulqulluu bakka buʼa. Ergaan Phenixiixee walitti makamaa waaqummaa (Waaqni ibidda waa balleessu dha) fi namummaa arrabaa bakka buʼa. Akkuma Phexiros yeroo rooba boodaa keessatti dhibba afurtamii afur kuma tokkoo fi afurii bakka buʼutti, Yihuudoonni falmii xixinnoo kaasanis yeroo roobni boodaa buʼaa jirutti, ummata kakuu durii kan darbamanii deeman bakka buʼu.

> Isaan hundinuu Hafuura Qulqulluudhaan guutamanii, akkuma Hafuuri dubbii isaaniif kennetti afaanota garaagaraatiin dubbachuu jalqaban. Yerusaalem keessattis Yihudoonni, namoonni Waaqayyoon sodaatan, saba hundumaa samii jalaa keessaa dhufan ni jiraatu turan. Yommuu wanni kun dhagaʼametti, tuutni namootaa walitti dhufee ni burjaajaʼe; sababiin isaas tokkoon tokkoon isaanii isaan afaan ofii isaatiin dubbatan dhagaʼaa turan. Hundi isaanii ni dinqifatanii ni ajaaʼibsiifatanis; walitti jechuun, “Kunoo, warri dubbatan kun hundinuu Galiilaa miti ree? Egaa akkamitti nu tokkoon tokkoon keenya afaan keenya, isa keessatti dhalanne, dhageenya? Paarxisoonni, Meedoonn, Eelaamoonni, warri Mesopotaamiyaa keessa jiraatan, warri Yihuudaa, Qapphadooqiyaa, Pheenxoosii fi Eeshiyaa keessa jiraatan, Firuugiyaa fi Paamfiliyaa, Gibxii fi naannoo Liibiyaa isa Qareenee marsee jiru keessaa, akkasumas keessummoonni Roomaa, Yihudootaa fi warri amantichaatti goran, Qereexees fi Araboonni, hojiiwwan dinqisiisoo Waaqayyoo isaan afaanota keenyaatiin dubbatan ni dhageenya” jedhan. Hundi isaanii ni dinqifatanii, yaadaanis ni raafaman; walitti jechuun, “Kun maal jechuu dha?” jedhan. Warri kaan garuu itti qoosaa, “Namoonni kun daadhii wayinii haaraadhaan guutamanii jiru” jedhan. Pheexiroos garuu kudha tokkon sana wajjin kaʼee, sagalee isaa ol fuudhee akkana isaaniin jedhe: “Yaa namoota Yihuudaa, isin hundinuu warra Yerusaalem keessa jiraattan, kun isin haa beeku; dubbii koo qalbeeffadhaatii dhagaʼaa. Isaan kun akkuma isin yaaddanitti machaaʼoo miti; yeroon amma saʼaatii sadaffaa guyyaa qofa.” Hojii Ergamootaa 2:4–15.

Phexros Yoel kitabına dair peyğəmbərliyin yerinə yetməsi kimi Pentekostu izah edir. O bunu peyğəmbərcəsinə edir; çünki bütün dünya təmsil olunur, belə ki, mətn dinləyicilərin “göy altında olan hər millətdən” gəldiyini bildirir. 9/11-də yer üzü Məsihin izzəti ilə işıqlandı və sonra, bazar günü qanunu zamanı, yüz qırx dörd min nəfər bütün dünya önündə bir bayraq kimi ucaldıldıqları zaman Məsihin izzətini kamil surətdə əks etdirəcəklər. Pentekostal dövr 9/11-də başladı və bazar günü qanunu ilə sona çatır.

> “Nu keessaa namni tokko illee hamma amala keenya irratti xurii yookaan quncee tokko iyyuu jiruutti chaappaa Waaqayyoo hin fudhatu. Hanqina amala keenya keessaa jiru sirreessuun, mana qulqullummaa lubbuu xuraa’ummaa hundumaa irraa qulqulleessuun nu irratti hafeera. Sana booda bokkaan boodaa akkuma bokkaan duraa guyyaa Phenixxosxee bartoota irratti bu’e nu irrattis ni bu’a.”

> “Nuyi qaqqabsa keenyaatti salphaatti quufna. Nutis badhaadhota taanee, qabeenyaan dabalaa jirra jedhee ofitti dhaga’ama; garuu akka ‘hamaa, gadisiisaa, hiyyeessa, jaamaa, qullaa’ taanee hin beeknu. Amma yeroo gorsa Dhugaa Baatuu sanaaf xiyyeeffannaa kennuu qabnuudha: ‘Ani warqee ibiddaan qorame ana irraa akka bitattu si gorsa, kanaan badhaadhuuf; uffata adii akka uffattuuf, qaaniin qullummaa keetii akka hin mul’anneef; ija kee dibata ijaatiin dibadhu, akka argituuf.’ …”

> “Amma yeroo kana ofii keenyaa fi ijoollee keenya addunyaadhaan xuraa’umsa irraa qulqulluu eeguu qabna. Amma yeroo kana uffata amala keenyaa dhiqnee dhiiga Hoolichaa keessatti adii gochuu qabna. Amma yeroo kana of tuulummaa, fedhii hamtuu, fi dadhabina hafuuraa mo’uu qabna. Amma yeroo kana dammaquu fi amala wal madaalu qabaatuuf carraaqqii murteessaa gochuu qabna. ‘Har’a sagalee Isaa yoo dhageessan, garaa keessan hin jabeessinaa.’ Nuyi haala baay’ee qorumsa keessaa jirru keessatti argamna; mul’achuu Gooftaa keenyaa eegaa, ilaalaa jirra. Addunyaan dukkana keessa jirti. ‘Isin garuu, obboloota,’ jechuun Phaawulos, ‘guyyaan sun akka hattuutti isin irratti akka hin ga’in, dukkana keessa hin jirtan.’ Yeroo hunda kaayyoon Waaqayyoo dukkana keessaa ifa, gadda keessaa gammachuu, nuyi warra eegaa fi hawwii guddaadhaan guutamneefis dadhabina keessaa boqonnaa fiduudha.”

> “Yaa obboloota, hojii guddaa qophii kana keessatti maal gochaa jirtu? Warri addunyaa wajjin tokko taʼan bifa addunyaa fudhachaa jiru, mallattoo bineensichaafis of qopheessaa jiru. Warri of irratti amanamummaa hin qabne, warri of gad deebisanii Waaqayyo duratti of xinneessan, dhugaaaf abboomamuudhaan lubbuu isaanii qulqulleessan, kunniin bifa samii fudhachaa jiru; adda isaanii irrattis chaappaa Waaqayyootiif of qopheessaa jiru. Yommuu labsiin sun baʼee chaappaan sun maxxanfamu, amalli isaanii bara baraaf qulqulluu fi mudaa hin qabne taʼee ni hafa.”

> “Amma yeroo qophaaʼinaa dha. Mallattoon Waaqayyoo gonkumaa adda nama yookaan dubartii xuraaʼaa irratti hin kaaʼamu. Innis gonkumaa adda nama yookaan dubartii fedhii aangoo qabu, addunyaas jaallatu irratti hin kaaʼamu. Innis gonkumaa adda dhiiraa yookaan dubartii arraba sobaa qabu yookaan garaa gowwoomsaa qabu irratti hin kaaʼamu. Warri mallattoo sana fudhatan hundinuu fuula Waaqayyoo duratti xurii malee taʼuu qabu—warra mootummaa samii dorgomtoota taʼan. Obboloota koo fi obboleettota koo, fuulduratti imalaa. Yeroo ammaa kana ani qooddota kana irratti gabaabsee barreessuu qofa nan dandaʼa; qophaaʼuun barbaachisaa taʼuu isaa qofaan xiyyeeffannoo keessan waamaa jira. Isin ofii keessaniif Macaafa Qulqulluu qoradhaa, akka ulfinni sodaachisaan saʼaatii yeroo ammaa kanaa maal akka taʼe hubattan.” Testimonies, volume 5, 214, 216.

Asitti Obboleettiin White Pentekostee akka yeroo tokkootti adda baasti; kunis seera Dilbataa Ameerikaa keessatti, “yommuu labsiin ba’u,” wajjin wal simsiisti. Garuu, utuu isheen seera Dilbataa fi Pentekostee akka yeroo tokkootti mallatteessitee jirttullee, ergaan isheen qophaa’inaaf waamu yeroo seera Dilbataa dura jiru, kan waqtii Pentekostee fakkeenyaan agarsiifamu, adda baasa. Seerri Dilbataa qormaata Sanbata guyyaa torbaffaati; yeroo 9/11 irraa jalqabee hamma seera Dilbataatti jirus “guyyaa qophii Gooftaa” jechuun mallattoo ta’een adda baafamuu danda’a. Qophiin qormaata dura bu’a.

“Bokkaan roobaa boodaa” kun kuma tokkoo fi afurtamii afur irratti ni bu’a, akkuma “roobni duraa Guyyaa Phexeqostee bartoota irratti bu’e.” Yeroon akka waqtii Phexeqostee ta’etti fakkeeffame sun yeroo Kiristoos ol-buutama Isaa irraa deebi’een faca’iinsa xinnoon jalqabe.

> Kana inni waan kana jedhe, hafuura isaanii irratti baafate; isaaniinis, “Hafuura Qulqulluu fudhadhaa” jedhe. Yohaannis 20:22.

Hafuurri isaa Hafuura Qulqulluu dabarsa; hafuurri immoo waan sagalee dubbii uumu dha. Yesuus Dubbicha dha; hafuurri isaas karaa dabarsuu dubbii Isaa Hafuura Qulqulluu dabarsa. Hafuurri qaama Addaam gara jireenyaatti fide; hafuurri immoo waraana Hisqi’eel kan lafee gogaa du’aa kaafaman gara jireenyaatti fida.

> “Gochi Kiristoos hafuura Qulqulluu bartoota isaa irratti afuufeef, nagaa isaas isaaniif kenne sun, akka rooba guutummaatti guyyaa Pentekoostee irratti kennamu duratti copha muraasaatti fakkaata ture.” Spirit of Prophecy, jildii 3, 243.

Jalqaba yeroo Pheenxeqoostee irratti, “hafuurni” Kiristoos Hafuura Qulqulluu bartoota isaatti dabarse, garuu namoonni tokko tokko shakkan.

> Garuu Toomaas, inni kudha lamaan keessaa tokko, Didiimoos jedhamee waamamu, yeroo Yesuus dhufe isaan wajjin hin turre. Kanaaf bartoonni kaan isaatiin, “Gooftaa argineerra” jedhan. Inni garuu isaaniin, “Ani mallattoo samee harka isaa keessaa hin argin, quba koos bakka sameen sun itti taʼe keessa hin kaaʼin, harka koos cinaacha isaa keessa hin naqin taanaan, hin amanu” jedhe. Yohaannis 2:24, 25.

Yeroon Pentekoostee yeroo “qoramaa” tokko jalqabe; kunis hafuura Kiristoosii fi falmii shakkii Toomaasiin eegale. Falmii Toomaas jalqaba irratti jiru falmii Yihudootaa dhuma waqtii Pentekoostee irratti ta’u agarsiisa. Kiristoos jalqaba irratti dubbii Isaa fi Hafuura Qulqulluu bartoota isaatiif kenne; bartoonnis dhuma waqtii Pentekoostee irratti dubbichaa fi Hafuura Qulqulluu addunyaadhaaf dabarsan.

Hojii Kiristoos yommuu bartoota irratti hafuura baase raawwate, hojii isuma inni amma iyyuu karaa gara Emawoositti bartoota wajjin raawwateef ragaa lammaffaa ture.

> Akkasumas, utuma isaan walitti dubbatanii wal gaafachaa jiranii, Yesuus mataan isaa itti dhiʼaatee isaanii wajjin deeme. Ijji isaanii garuu isa akka hin beekneef qabamee ture. …

> Inni isaaniin jedhe, Yaa gowwootaa, waan raajonni dubbatan hundumaa amanuuf garaan keessan suuta jedhu! Kiristoos wantoota kana dhiphachuu fi ulfina isaatti galuu hin qabuu turee? Innis Musee irraa jalqabee raajota hundumaa keessatti, wantoota waa'ee ofii isaa dubbatan Caaffata Qulqullaa'oo hundumaa keessaa isaanii hiikeef. Isaanis gara ganda isaan dhaqanitti dhihaatan; inni garuu akka itti fufee fuuldura deemuu jedhu fakkaate. Isaan garuu, “Nus wajjin turi; yeroo galgalaa ta'aa jira, guyyaan illee baay'ee darbeera” jedhanii isa dirqisiisan. Innis isaanii wajjin turuuf ol seene. Akkasumas yeroo isaanii wajjin maaddii irra taa'ee turetti, buddeena fuudhee eebbise; caccabsees isaaniif kenne. Ijji isaanii banamte; isa beekanis; inni immoo ija isaanii duraa irraa bade. Isaanis walii isaanii, “Yeroo inni karaa irratti nu wajjin dubbataa turetti, yeroo inni Caaffata Qulqullaa'oo nuu banuus, garaan keenya keessa hin boba'aa ture ree?” jedhan. Luqaas 24:15, 16, 25–32.

Akkuma Yesuus Emmaaʼus keessatti “nyaata wajjin taaʼe”tti fakkaatutti, sana booddee immoo bartoota wajjin nyaate. Haala lamaan keessatti nyaachuun ni mulʼifama. Walitti qabamnaan, isaan jalqabiin yeroo Pheenxeqoostee hafuura Hafuura Qulqulluutiin akkasumas nyaachuudhaan mallatteeffamuu isaa ni ibsu. Taateewwan banuu sun garee amanu tokkoo fi garee shakku tokko gidduutti falmii ni uumu. Nyaachuun, qoodamuu Hafuura Qulqulluu fi banamuun Caaffata Qulqullaaʼoo, Kiristoos barsiisa Isaa “Musee fi raajota hunda” irraa jalqabe akka taʼe ni hammatu. Barsiisni Kiristoos sarara raajii Musee fudhatee sararoota raajota hunda wajjin walqixxeessuudhaan, as xinnoo fi achi xinnoodhaan dabarfame.

Guyyaa 9/11 irratti hafuurri qilleensota afurii kan Hisqiʼeelii keessaa boqonnaa soddomii-torba keessatti ibsame, lafeewwan goggogan duʼan san irratti bubbise. Yeroo sana, akkuma ergamaan August 11, 1840 irratti gadi buʼee ergaa ergamaa isa jalqabaa humneesseen fakkeeffame sana, ergamaan Mulʼata kudha-saddeetii ergaa nyaatamuu qabu tokkoo wajjin gad buʼe; akkuma bartoonni jalqaba yeroo Phenteqoosxee keessatti nyaatan sana. Diddaan Toomaas amanuu diduun isaa, yeroo ergaan sun beeksifamutti raafamni tokko mallatteeffamuu isaa agarsiisa.

Waaʼee kufaatii Tawaarota Lamaan guyyaa 9/11 ilaalchisee, Gooftaan “sabaoota suukanneessaa sochoosuuf” akka kaʼe nutti himameera. “Sochiin” saba Waaqayyoo keessatti taʼu, warra ergaa dhugaa mormanitti fayyadamuudhaan akka raawwatamu yaadachuun barbaachisaa dha. “Sochoʼinsi” alaa jiru ni jira; garuu sochoʼinsi keessaa waldaa keessatti taʼu, haala ergaan tokko dhiyaachaa jiru keessatti uumama.

> “Hiika raafama ani arge sanaa nan gaafadhe; innis gorsa Dhugaa Baatuu Loodeeqeeyotaaf kennameen baafame dhugaa ba’umsa qajeelaa sanaan akka dhufu natti mul’ifame. Kun garaa isa fudhatu irratti hojii isaa ni qabaata; isa immoo sadarkaa ol kaasuuf, dhugaa qajeelaas lallabuuf ni geessa. Warri tokko tokko dhugaa ba’umsa qajeelaa kana baachuu hin danda’an. Isatti ni ka’u; kunis waan ummata Waaqayyoo gidduutti raafama fidu ta’a.

> “Ani ragaan dhugaa Dhugaa Bahaadhaa akka walakkaa illee hin dhaga’amne nan arge. Ragaan ulfinaan guutame kun, isa irratti hireen waldaa hirkatu, salphaatti ilaalameera; yoo guutummaatti tuffatame baate iyyuu. Ragaan kun hojii qalbii jijjiirannaa gadi fagoo ta’e fidaa qaba; warri isa dhugumaan fudhatan hundinuu isaaf ni ajajamu, ni qulqullaa’ullee.” Early Writings, 271.

“Raafamni” keessaa sun warra ergaa Laa’odiiqeyaa dhiyaatu morman irraa ka’a. Obboleettii Waayit ergaa Joonsii fi Waagoonar bara 1888 keessa dhiheessan akka ergaa Laa’odiiqeyaa ta’e ifatti ibsiti.

> “Ergaan A. T. Jones fi E. J. Waggoner nuuf kenname ergaa Waaqayyoo waldaa Laa’odiiqeeyaadhaaf kenname dha; namni kam iyyuu dhugaa amana jedhee of himatu, garuu ifa Waaqayyo kenne sana kan biraatti hin calaqqisiifneef wayyoo isaaf.” The 1888 Materials, 1053.

Mormiin ergamaa Laaʼodiiqeyaa kanaaf falmuu fi mormiin sochii raafamaa fida; akkasumas Obboleettii Waayit ergaa bara 1888 sana wajjin buʼuu ergamaa Mulʼata boqonnaa kudha saddeeti irra ibsame walitti hidhatti.

> “Fedhiin duraan qabatan dhiisuuf fedhii dhabuu fi dhugaa kana fudhachuuf diduun, ergamaa Gooftaan obboloota Waggoner fi Jonesiin karaa itti erge irratti mormiin Minneapolisitti mul’ate keessaa qooda guddaa kan hundeeffame ture. Mormii sana kakaasuudhaan Seexanni, humna addaa Hafuura Qulqulluu kan Waaqayyo isaaniif kennuuf hawwaa ture, sabni keenya akka hin arganne hamma guddaadhaan uggure. Diinni sun, akka ergamoonni guyyaa Pentekoostee booddee lallabanitti, dhugaa gara addunyaatti geessuu keessatti gahumsa isaanii ta’uu danda’u akka hin arganne isaan dhowwe. Ifni lafa guutuu ulfina isaatiin ibsuuf jiru ni mormame; hojii obboloota keenyaatiin immoo addunyaarraa hamma guddaadhaan fagaatee ture.” Selected Messages, book 1, 235.

Shakkii Toomaas jalqaba yeroo Phenxeqoosxee keessatti mulʼate, kan fincila ergaa guyyaa Phenxeqoosxee geesse irratti fakkeenya taʼe, sochii raafamaa yeroo hooggantoonni Adveentizimii Guyyaa Torbaffaa kaʼanii ergaa mana amantii Laaʼodiiqeyaa irratti, akka bara 1888tti Joonsii fi Waaggooner dhiʼeessanitti, morman sana fakkeesse. Bara 1888tti ergamaan jabaan Mulʼata boqonnaa kudha saddeeti irraa lafatti ulfina Isaa ittiin ibsuuf buʼe; garuu sababa guddaadhaan fedhii dhabuu hooggantoota sanaa yaada duraan qabatan dhiisuu didaniin fincilli Qooraa, Daataanii fi Abiraam irra deebiʼame. Toomaas, Yihuudonni yeroo Phenxeqoosxee, fincilli Qooraa bara Museetti, fincilli bara 1888—kun hundinuu Yoʼeel akka jedhuutti guyyaa 9/11 fakkeessu; yeroo sanatti malakanni afuufamuu qaba ture. Malakanni sun immoo, akka Isaayaas jedhutti, cubbuu saba Waaqayyoo mulʼisuuf afuufame; kanaanis bara 1888 fi ergaa gara Laaʼodiiqeyaatti ergame fakkeessa. Eegdonni Ermiyaas, warri malakaa afuufanii gara “daandiiwwan durii”tti deebiʼan, Isaayaas sagalee isaa akka malakaatti ol kaasuu wajjin wal simatu. Eegdonni Ermiyaas kun eegdota Habaaquuq ti; isaanis gaaffii kana gaafatu: falmii yookaan mormii seenaan isaanii keessatti iddoo isaanii maal taʼa?

> Ani eegdummaa koo irra nan dhaabata; masaraa eegumsaa irrattis of nan dhaaba; inni anaaf maal akka jedhu arguuf nan eeggadha; yommuu ani sirreeffamuttiis maal akka deebisu nan ilaala. Habakkuuk 2:1.

Jechi “rebuked” jedhu hiikni isaa “ifate ykn morme” jechuudha; innis gaaffii tokko agarsiisa, sababiin isaa lakkoofsi itti aanu deebii ni kenna.

> Waaqayyos na deebisee akkana naan jedhe: Mul’ata sana barreessi; akka inni dubbisuu danda’uuf ifa godhi looxota irratti barreessi. Habaaquuq 2:2

“Falmiin” yookaan raafamni seenaa Millerootaa raawwatamuu isaatiin jalqabe, ergaa William Millerii fi seera hiika raajii isaa, warra ti’ooloojistoota Pirootestaantizimii wajjin wal bira qabu ture. Falmiin seenaa Millerootaa keessatti kan jalqabe, yeroo ergaan Millerootaa Hagayya 11, 1840 irratti mirkanaa’e, namni “Yesuus Kiristoos gad aanaa miti” tokko kitaaba xinnaa Yohaannis fudhatee nyaatuu qabu sanaan gad bu’eetti. Mormiin eegdotaa Habaaquuq, shakkiin Toomaas, fincilli 1888, fincilli Qooraah, falmiin guyyaa Phenteqoosxee irratti machiin dubbatame hundinuu falmii 9/11 irratti jalqabeef ragaa ba’u. Walii mormiin irratti falmamu, ergaa roobaa boodaa irratti kan ta’eedha; inniis 9/11 irratti faca’uu jalqabe.

መልሱ በዕንባቆም ውስጥ ሚለራውያን የ1843 ሰንጠረዥን እንዲያዘጋጁ ያመራቸው ያ መልስ፣ በሁለት የአምልኮ ሰጪዎች ክፍሎች እድገት ጋር ይገናኛል፤ እነዚህም በቆራሕና ባልደረቦቹ ከሙሴ ጋር በተቃራኒ ሁኔታ የተወከሉት፣ በቶማስና በሌሎቹ ደቀ መዛሙርት፣ በጴንጤቆስጤ ጊዜ የአይሁድ የስካር ክርክር፣ በ1888 የአድቬንቲዝም መሪነት፣ በ1844 ፕሮቴስታንቶች ከሚለራውያን ጋር በተቃራኒ ሁኔታ፣ እንዲሁም የጥቅምት 22 1844 ሞኞችና ጥበበኞች ድንግልዎች ናቸው።

9/11-ৰ দিনা খ্ৰীষ্টই দেওবাৰৰ বিধানত পূৰ্ণ ৰূপে ঢালি দিয়া হ’ব লগা আউটপৌৰিঙৰ আগতে কিছুমান টোপালস্বৰূপে পবিত্ৰ আত্মাক নিজৰ শিষ্যসকলৰ ওপৰত শ্বাস দিয়ে। তাৰ পাছত তেওঁ মোশেহৰ পৰা “শাৰী অনুসৰি শাৰী” আৰম্ভ কৰি সেই ভাববাণীমূলক বাৰ্তাৰ বিষয়ে তেওঁলোকৰ বুজাবুজি মুকলি কৰিলে, আৰু সেই শিষ্যসকলক যিৰিমিয়াৰ পুৰণি পথসমূহলৈ উভতাই লৈ গৈ তেওঁলোকক সতৰ্কবাণীৰ তূৰী বজাবলৈ অভিষিক্ত কৰিলে। 9/11-ত খ্ৰীষ্টৰ শ্বাস ইযিহিকেল আৰু যোহনৰ চাৰি বতাহৰ পৰা আহিছিল, আৰু সেয়াই লাওদিকিয়াৰ বাৰ্তা আছিল, যি “সোজা সাক্ষ্য,” আৰু যাক প্ৰতিহত কৰা হ’লে ই কঁপনিৰ সৃষ্টি কৰে। 1888-এ কোৰহ, দাথন আৰু অবিৰামৰ বিদ্ৰোহক প্ৰতীকিত কৰে; কিয়নো কেৱল বাৰ্তাটোৱেই অস্বীকাৰ কৰা হোৱা নাছিল, বৰঞ্চ সেই নিৰ্বাচিত প্ৰহৰীসকলকো, যিসকলে তূৰীৰ এটা নিশ্চিত ধ্বনি দিছিল।

Obboleettiin Waayit, “raafama ani arge” jedhuun barreessite; innis “dhugaa ba’umsa qajeelaa gorsa Dhugaa Baatuu dhugaa sanaa Laodiiqeyaa warraaf kennamettiin waamameen ni uumama” jette. Ergaan bara 1888 dhugaa ba’umsa qajeelaa sana ture; 1888 fi 9/11 lamaan isaanii iyyuu bu’uu ergamaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii agarsiisu.

> “Warri dhaabaa fi ifaa taʼe waldoota keenyaafii dhaabbilee keenyaaf baatamuu qaba, warra rafan dammaqsuuf.”

> “୨ପ୍ରଭୁଙ୍କ ବାକ୍ୟକୁ ବିଶ୍ୱାସ କରାଯାଇ ଏବଂ ଆଜ୍ଞାପାଳନ କରାଯାଇଥିଲେ, ଦୃଢ଼ ଅଗ୍ରଗତି ସାଧିତ ହେବ। ଆସନ୍ତୁ, ଏବେ ଆମର ବଡ଼ ଆବଶ୍ୟକତାକୁ ଦେଖିବା। ପ୍ରଭୁ ଶୁଷ୍କ ଅସ୍ଥିମାନଙ୍କୁ ଜୀବନଶ୍ୱାସ ଦେଇନଥିଲେ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ସେ ଆମକୁ ବ୍ୟବହାର କରିପାରିବେ ନାହିଁ। ମୁଁ କୁହାଯାଇଥିବା ଏହି କଥାଗୁଡ଼ିକ ଶୁଣିଲି: ‘ଦେବଙ୍କ ଆତ୍ମାଙ୍କର ହୃଦୟ ଉପରେ ଗଭୀର ଚାଳନା ବିନା, ତାଙ୍କର ଜୀବନଦାୟକ ପ୍ରଭାବ ବିନା, ସତ୍ୟ ମୃତ ଅକ୍ଷରରେ ପରିଣତ ହୁଏ।’” Review and Herald, November 18, 1902.

9/11 irratti ergaan Laa’odiiqeyaa guutummaatti raawwatama isaa guutuu ga’e; yeroo waamichi inni dhumaa saba kakuu duraanii Waaqayyoo bira tureef labsamuu jalqabu. Yeroo sanatti obboleettiin White akkana jechuun hubachiisti: “Warra rafan dammaqsuuf, waldoota keenya fi dhaabbilee keenyaaf dhugaan qajeelaan baatamuu qaba.” Ergaan Laa’odiiqeyaa yeroo ergamaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeetffaa 9/11 irratti bu’e jalqabe; kunis 9/11 irratti ergaan Adveentistoota Guyyaa Torbaffaa Laa’odiiqeyaa ta’anii turanii fi jiranitti kenname “dammaqaa” kan jedhu ta’uu fi ta’usaa agarsiisa. Iyoo’eel boqonnaa tokko lakkoofsa shan keessatti machooftoota akka dammaqan ajaje. 9/11 yeroo qormaata isa dhumaa Adveentizimiif dhufu mallatteessa; akkasumas ajaja Iyoo’eel, jechuunis akka dammaqan waamicha isaa, bakka bu’a. Jalqabni yeroo Pheenxeqoostee dammaqiinsa saba Waaqayyoo 9/11 irratti jalqaba; akkasuumas seera Dilbataa dura xiqqoo dura fakkeenya durboota kudhanii raawwatamuu isaatiin xumurama.

Ka’umsi 9/11 irratti ta’e, dhaloota isa dhumaa saba kakuu tokkoo keessaa warra gantummaa keessa jiranitti waamicha dha. Ka’umsi sun seera Dilbataa dura ta’u, balbala saba kakuu duraanii irratti cufa. Jalqabni fi xumuri isaanii tokko; ji’a Adoolessa 2023 keessattis, raggoonni lamaan Mul’ata boqonnaa kudha tokkoo, fincila raajii Adoolessa 18, 2020 tiif dammaqan. Ka’umsi giddugaleessaa fincilaatiin bakka bu’ameera; kunis 9/11 qubee jalqabaa alifbeetaa Ibrootaa akka ta’e, Adoolessa 18, 2020 immoo qubee kudha sadaffaa akka ta’e, seerri Dilbataas qubee digdama lammaffaa fi isa dhumaa alifbeetaa Ibrootaa akka ta’e adda baasa. Qubeen digdama lammaffaan walitti dhufeenya Waaqummaa fi namummaa bakka bu’a; walitti dhufeenyi sun ka’umsa sadii sana keessaa isa dhumaa irratti guutummaatti xumurama.

Gooftaan waggaa 9/11tti “lafeewwan gogan keessa jireenya afuufa,” akkuma inni jalqaba yeroo Pentekostee irratti barattoota irratti Hafuura Qulqulluu afuufe sana. Barattoonni erga inni ol ba’ee booddee, warra Hafuura Qulqulluu fudhatan, warra itti aansuunis hubannoon isaanii dubbii raajii irratti karaa mala “sarara irratti sarara” jedhuun baname bakka bu’u. Fudhannaan Hafuura Qulqulluu yeroo nyaata nyaachaa jiranitti ta’e; nyaata hafuuraa nyaachuun immoo foon Yesus, isa Dubbicha ta’e, nyaachuu fi dhiiga isaa dhuguu gaafata.

Korii, Daataanii fi Abiraam wajjin kanneen fincilan (akkuma hoggantoonni Adventizimii bara 1888 godhan sana) garee warra ergaa malakataa cubbuu saba Waaqayyoo adda baasuu morman, akkasumas utuma daandiiwwan durii, dhugaawwan hundee “yeroo torba” Leewwota Digdamii Jahaa keessa bakka bu’aniitti deebi’uu waamanitti, raafama fidaniidha. Malakataan kun haaromsaafi sirreessuu lamaan isaanii iyyuu waamaa jira. Faaya raajiiwwan Miiler keessaa inni jalqabaa, akkasumas inni jalqaba irratti Adventizimiin fudhatamuu dhiisee, jalqabaa fi xumura sochii Miileroota bakka bu’a. Jalqabaa fi xumuri ergaa ergamaa isa jalqabaa kan Miilerootaan lallabame “yeroo torba” Museetiin mallatteeffameera. Jalqabatti fudhatame; dhumarratti garuu didame. Sababa diddaa sanaatiin Hisqi’eel Adventizimii akka sulula lafee gogaa du’anii dhiheessa. Yeroon bara 1863 irraa eegalee hamma seera Dilbataa Ameerikaa keessatti ba’uutti akka Isaayaas Digdamii Lamaatti sulula mul’ataati; akka Hisqi’eelitti garuu sulula lafee gogaa du’aniiti. Sululoonni raajii lamaan sun lamaan isaanii iyyuu sulula Yo’eel kan Yehooshaafaaxiin wal simatu; Yo’eelis sulula murtoo jedhee isa adda baasa.

Yaad-rimeewwan kana sirriitti hubannee booda, gaaffiin akkana jedhu ka’uu danda’a: akkamitti ta’e ree, yeroo 9/11tti kitaabni Yo’el ergaa Phexiroos guyyaa Phinxeqostee irratti adda baase ta’e? Barreeffamoota itti aanan keessatti yaad-rimeewwan kana ifa gochuuf ni yaalla.

> “(྄ྂབྲིས་པ་1892 ལོའི་11 ཚེས་5 ཉིན་ ཨེ་ཌེ་ལེཌ། ལྷོ་ཨོས་ཊྲེལི་ཡ་ནས་ ‘གཅེས་པའི་ཚ་བོ་དང་ཚ་མོ། ཕྲེང་ཁི་དང་ཧེ་ཊི [Belden] ལ་’།)”

> “Yommuu Ati Hafuura Qulqulluudhaan ifa siif taʼe, hamminni hundi inni Minneapolis keessatti mulʼate akka inni jiru, akkuma Waaqayyo isa ilaaluutti ni argita. Yoo ani biyya lafaa kana keessatti si deebiʼee hin argine illee, gaddi fi dhiphinni fi baʼaan lubbuu ati sababii tokko malee natti fide sana siif dhiiseera jedhee mirkanaaʼi. Garuu lubbuu kee irratti jechuunis Isa siif duʼe sanaaf jedheen, dogoggora kee akka argituu fi akka himattu nan barbaada. Ati warra Hafuura Waaqayyoo morman wajjin tokko taateerta. Ragaa siif barbaachisu hundumaa akka Gooftaan obboloota Jones fi Waggoneriin hojjechaa ture qabda turte; garuu ifa sana hin fudhanne; akkasumas, erga miirriwwan kun kunuunsamanii fi dubbiin dhugaa irratti dubbatame sun taʼee booddee, dogoggora hojjettee akka jirtu, namoonni kun ergaa Waaqayyoo irraa akka qaban, ati immoo ergaas taʼe ergamtoota sana akka salphifatte himachuuf qophooftee hin turre.”

> “Yoom iyyuu ani saba keenya gidduutti of-quufa cimaa akkasii fi ifa fudhachuu hamma kanaan diduu fi beekamtii kennuu diduu, kan Minneapolisitti mul’ate, hin argine. Ani akkasitti natti mul’ifameera: warra garee sana keessaa, kan hafuura walga’ii sana irratti mul’ate sana jaallatan keessaa tokko illee, hamma of-tuulummaa isaanii gadi buusanii fi akka isaan Hafuura Waaqayyootiin hin kakaafamne, garuu sammuu fi garaan isaanii loogii guutamee ture jechuun himatanii beekanitti, deebi’anii ifa qulqulluu dhugaan samii irraa isaaniif ergamte sun hammam gatii guddaa akka qabdu hubachuuf hin argatan. Gooftaan isaanitti dhihaachuu, isaan eebbisuudhaan duubatti-deebi’uu isaanii irraa isaan fayyisuu barbaade; isaan garuu hin dhageenye. Isaan hafuura isa Qoraah, Daataan, fi Abiiraam kakaase sanaan kakaafamanii turan. Namoonni Israa’el sun ragaa isaan dogoggora keessa akka jiran mirkaneessu kam iyyuu mormuuf murteeffatanii turan; isaanis karaa isaanii isa addaan-bahuummaa sana irratti itti fufanii deemaa turan, hamma baay’een isaanii irraa harkifamanii isaanii wajjin tokko ta’anitti.”

> “Isaan eenyu turan? Warra dadhaboo miti, warra wallaalaa miti, warra ifa hin arganne miti. Fincila sana keessatti bulchitoota dhibba lamaa fi shantama waldaa keessatti beekamoo, namoonni maqaa guddaa qaban turan. Dhugaa ba’uun isaanii maal ture? ‘Waldaan guutuun isaanii qulqulloota; tokkoon tokkoon isaanii qulqulluu dha, Waaqayyos isaan gidduu jira: egaa isin maaliif waldaa Waaqayyoo irratti of ol kaastu?’ [Lakkoobsa 16:3]. Yommuu Qooraahii fi warri isaa firdii Waaqayyootiin badanitti, sabni isaan gowwoomfatan dinqii kana keessatti harka Waaqayyoo hin argine. Ganama itti aanutti waldaan guutuun Musee fi Aaroniin, ‘Isin saba Waaqayyoo ajjeeftan’ [lak. 41], jechuun himate; dha’ichis waldaa irratti bu’e, kuma kudha afur olis badan.

> “Ani Minniyaapolisii baʼuu yaade yeroo, ergamaan Gooftaa na bira dhaabatee, ‘Akkas miti; Waaqayyo iddoo kana keessatti hojii ati hojjechuu qabdu siif qaba. Ummanni fincila Qoraa, Daataanii fi Abiiraam irra deebiʼanii hojjechaa jiru. Ani iddoo sirrii kee keessa si dhaabeera; warri ifa keessa hin jirre garuu kana hin beekan; isaan dhuga-baatii kee hin dhagaʼan; ani garuu si wajjin nan taʼa; ayyaanni fi humni koo si ni deggeru. Isaan si tuffachaa hin jiran, ergamoota fi ergaa ani saba koo biraan ergu tuffachaa jiru. Isaan dubbii Gooftaa tuffiidhaan ilaallaniiru. Seexanni ija isaanii jaamseera, murtii isaaniis jalʼiseera; lubbuun hundinuu cubbuu isaanii kana irraa yoo hin qalbii jijjiirran, of-dandaʼummaa isaanii isa hin qulqulloofne kan Hafuura Waaqayyootiif arraba taʼe kana irraa yoo hin deebiʼin, isaan dukkana keessa ni deemu. Isaan yoo hin qalbii jijjiirran, yoo hin geeddaramne akka ani isaan fayyisuuf, ani bakka ibsaa sana iddoo isaa keessaa nan buqqisa. Isaan ija hafuuraa isaanii dukkaneessaniiru. Waaqayyo Hafuura Isaa fi humna Isaa akka mulʼisu hin barbaadne; dubbii Kootiif hafuura qoosaa fi jibbaa qabu. Salphinni, taphni faayidaa hin qabne, qoosaan, fi kolfi gaafa hundumaa ni raawwatamu. Isaan garaa isaanii na barbaaduuf hin qopheessine. Isaan ibidda ofii isaanii irraa kaʼetti deddeebiʼu; yoo hin qalbii jijjiirran, gadda keessa ni ciisu. Gooftaan akkana jedha: Bakka hojii dirqamaa keetti dhaabadhu; ani si wajjinan jiraatii, si hin dhiisu, si hin gatu.’ Jechoota kana Waaqayyo biraa dhufan ani dagachuu hin iyyadanne.”

> “Ifni ifa ifaa, ifa qulqulluu fi ifa taʼeen, Battle Creek keessatti ni ifaa ture; garuu warra walgaʼii Minneapolis keessatti qooda fudhatan keessaa eenyutu gara ifaatti dhufee qabeenya badhaadhaa dhugaa, isa Gooftaan samii irraa isaanii erge, fudhate? Eenyutu Hogganaa, Yesuus Kiristoos, wajjin tarkaanfii tarkaanfiidhaan deemee jira? Eenyutu hinaaffaa dogoggoraa isaanii, jaamummaa isaanii, hinaaffaa fi shakkii hamaa isaanii, akkasumas mormii isaanii dhugaatti guutummaatti himate? Tokko illee miti; sababni isaas, yeroo dheeraa ifa sana beekanii fudhachuu dhiisuu isaanii irraa kan kaʼe, inni isaan baayʼee duubatti dhiisee jira; isaan ayyaana keessatti fi beekumsa Gooftaa keenya Kiristoos Yesuus keessatti guddachaa hin turre. Isaan ayyaana barbaachisaa, isa argachuu dandaʼan, isa immoo muuxannoo amantii keessatti namoota jaboo isaan godhu, fudhachuu keessatti kufanii jiru.”

> “Ejjenno inni Minneapolisitti fudhatame, akka waan hin mo’amneetti gufuu ta’ee mul’ata; kunis hamma guddaadhaan isaan shakkiitota, gaafattoota, warra dhugaa fi humna Waaqayyoo didan wajjin keessatti cufe. Yommuu qormaanni biraan dhufu, warri yeroo dheeraadhaaf ragaa irratti ragaa walitti qabame morman, irra deebi’anii qabxiiwwan isaan itti akkas ifatti kufan irratti ni qoratamu; waan Waaqayyo irraa ta’e fudhachuu fi waan humnoota dukkanaa irraa ta’e diduunis isaanii irratti ulfaataa ta’a. Kanaaf, karaa isaanii nageenya qofa ta’e gad of deebisanii deddeebi’uu dha; miilli isaanii karaawwan qajeeloo akka godhatu, warri naafa ta’an karaa irraa akka hin jal’anneef. Nuyi eenyu wajjin akka wal hirruu goonu garaagarummaa guutuu fida; jechuunis, namoota Waaqayyoo wajjin deddeebi’an, isa amanan, isa irratti amanannaa qaban wajjin ta’uu keenya moo namoota ogummaa ofii isaanii yaadan duukaa bu’an, ibidda ofii isaanii qabsiisan keessa deddeebi’an wajjin ta’uu keenya.”

> “Yeroonii fi of-eeggannoonii fi hojii dhiibbaa warra dhugaa irratti hojjetanii mormanii dhaabuuf barbaachise sun badiisa suukanneessaa ture; nu garuu beekumsa hafuuraa keessatti waggoota hedduun dura buunee taʼuu dandeenya turre; akkasumas lubbuun baayʼeen, baayʼee waldaa keessatti dabalamuu dandaʼan turan utuu warri ifa keessa deemuu qabu Gooftaa beekuuf itti fufanii adeemanii, akka baʼuun Isaa akka ganamaatti qophaaʼe taʼe beekan. Garuu yeroo hojii baayʼeen akkasii dhiibbaa hojjettoota dhugaa Waaqayyo saba Isaatti ergu irratti akka dallaa dhagaa giriinaayitii taʼanii dhaabatan sana mormuuf walumaa-galatti waldaa keessattuma keessatti baafamuu qabu, addunyaan dukkana madaalawaa keessatti hambifamti.”

> “Waaqayyo eegdonni akka kaʼanii sagalee waltaʼeen ergaa murteessaa taʼe labsan, xurumbaanis sagalee ifaa fi sirrii qabu akka dhageessisu yaade; kunis akka uummatni hundinuu iddoo dirqama isaanii irratti ariitiidhaan dhaabbatanii hojii guddaa sana keessatti qooda isaanii hojjetaniif ture. Sana booddee ifni jabaan, qulqulluun ergamaa kaan sanaa, isa humna guddaa qabaatee samii irraa buʼu sanaa, ulfina isaatiin lafa guutuu guutuutti guutee ture. Nuyi waggoota hedduun duubatti hafneerra; warri jaamummaa keessa dhaabbatanii guddina ergaa isa Waaqayyo walgaʼii Minneapolis irraa akka ibsaa gubatuutti baʼu yaade sana gufachiisanis, garaa isaanii Waaqayyo duratti gad of qabuu, hojii sun akkamitti jaamummaa yaadaa isaanii fi garaa jabaachuu isaanii irraa kan kaʼe gufatame akka taʼe arguufii hubachuuf barbaachisummaa qabu.”

> “Saʼa hedduun wantoota xixinnoo irratti wal falmuu keessatti dabarfamanii jiru; carraawwan warqee fakkaatan qisaasamaniiru, ergamoonni samii ammoo tursiifamuu sanatti gaddanii, obsa dhabanii turan. Hafuuri Qulqulluun—gatiin isaa hammam akka taʼe yookaan lubbuun hundinuu isa fudhachuu akka qabdu hubannoo xinnootu ture. Warri kennaa samii sana fudhatan qajeelummaa akka gaachana waraanaa uffatanii Waaqayyoof loluudhaaf ni baʼu. Isaan geggeessaa Gooftaa ni kabaju, araara Isaaafis galataadhaan ni guutamu. Garuu iddoo baayʼee, yeroo baayʼee irrattis, akkuma bara Kiristoositti warra ofii isaanii saba Waaqayyoo jedhan ilaalchisee dubbatame sana, amanamummaa dhabuu isaanii irraa kan kaʼe hojiiwwan humna qabeeyyiin baayʼeen hojjetamuu hin dandeenye jedhamee dhugumaan dubbatamuu dandaʼa ture. Namoonni hedduun kanneen hidhaa dukkanaa keessatti hidhatanii turan, Waaqayyo isaan fayyadameera jechuun kabajamanii turan; amanamummaa dhabuun isaanii garuu ergaa dhugaa ergamoonni mootummaa samii karaa namootaatiin dabarsuuf yaalaa turan irratti shakkii fi loogii kakaaseera—inniis amantaan qajeelchifamuu, qajeelummaa Kiristoos.” The 1888 Materials, 1066–1070.

Back to Articles