Article

# Kitaaba Daaniʼel - Lakkoofsa Dhibba Tokkoo fi Digdamii Torba

Mul’ata Raajii Hamaa Sanaaf Amaloota Raajii Ifa Baasuu: Hubannoo Isaayyaas Irraa

Author

Jeff Pippenger

Published

March 10, 2024

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Amalli raajii kan bineensa guddaa sanaa walitti-bu’iinsa mootummaawwanii ti; kunis akka Isaayaasitti ibsameera.

> Yaa saboota nana irraa fagoo jirtan hundinuu, walitti hidhadhaa; garuu caccabduu; dhagaʼaas kennaa. Hidhadhaa, garuu caccabduu; hidhadhaa, garuu caccabduu. Mariʼadhaa, inni immoo homatti hin buʼu; dubbii dubbadhaa, inni hin dhaabbatu; sababiin isaa Waaqni nu wajjin jira. Gooftaan harka jabaan akkana naan dubbate; karaa saba kanaa irra akka hin deemne na barsiisee, “Waan sabni kun ittiin, ‘Marii waliigalaa’ jedhu hundumaatti isin, ‘Marii waliigalaa’ hin jedhinaa; soda isaanii hin sodaatinaa, hin naʼinaa. Gooftaa maccaa isa ofii isaa qulqulleessaa; inni soda keessan haa taʼu, inni naasuu keessan haa taʼu. Inni iddoo qulqullummaa tokkoof ni taʼa; garuu mana Israaʼel lamaan isaaniif dhagaa gufuutii fi kattaa mufachiisaa ni taʼa; jiraattota Yerusaalem immoo kiyyoo fi hiiphii ni taʼa. Baayʼeen isaanii keessaa ni gufatu, ni kufu, ni caccabu, ni qabamu, ni fudhatamu. Dhugaa baatii sana hidhaa; seera immoo barattoota koo gidduutti chaappessi.” Isaayaas 8:9–16.

Bara dhuma bara dhumaa keessatti, yeroo chaappaa nama dhibba afurtamii afur kuma taʼutti, yeroo Isaayyaas, “Dhugaa marmaarsi; seera bartoota koo gidduutti chaappessi” jedhu sanatti, lafa kana irratti “waliigaltee hamaa” tokko jira. Seenaa Ameerikaa Qaxxaamuraa kan gara seera Dilbataatti geessu, taateewwan walfakkaatan sadarkaa addunyaa irratti akka dursee agarsiistu hubachuun barbaachisaa dha.

> “Saboonni biyya alaa fakkeenya Ameerikaa hordofu. Isheen dura buute iyyuu, garuu badiisi walfakkaataan kun uummata keenya irratti kutaa addunyaa hunda keessatti ni dhufa.” Testimonies, volume 6, 395.

Obboleettiin Waayitii “waliigaltee hamaa” eenyu akka ta’e of eeggannoodhaan adda baafti; innis liiberalizimii tarkaanfachiisaa warra addunyaa-hammata yeroo ammaa bakka bu’a. Akkuma kana gootutti, yeroo hundumaa caqasoota duraanii Isaayaas keessaa irra deebi’uun ni caqasti; isaanis yeroo chaappaa kaa’amuu dhibba afurtamii afur kuma sana keessatti waliigaltee hamaa tokko akka jiru adda baasu.

> “Waaqayyo karaa raajii Isaayyaasiin ni dubbata: Isaayyaas 8:9–13 irraa caqasame.”

> “Namoonni kiristiyaanotni Free Masons fi hawaasota dhokataa biroo keessa hirmaachuun sirrii taʼuu isaa gaaffii keessa galchan jiru. Warri akkasii hundinuu caaffata amma tuqamee kana haa ilaallatan. Yoo nuti kiristiyaanota taanee jirru taʼe, iddoo hundumaatti kiristiyaanota taʼuu qabna; akkasumas gorsa nu kiristiyaanota akka safartuu Dubbii Waaqayyoo irratti nu taasisuuf kenname ilaallee hojii irra oolchuu qabna.” Evangelism, 617, 618.

ᱢᱩᱪᱟᱹᱜ ᱫᱤᱱ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱮᱣᱤᱞ ᱠᱚᱱᱯᱷᱮᱰᱚᱨᱮᱥᱤ ᱯᱷᱨᱤᱢᱮᱥᱚᱱᱠᱚ ᱟᱨ ᱮᱴᱟᱜ ᱩᱠᱩ ᱥᱚᱥᱟᱭᱤᱴᱤᱠᱚ ᱥᱟᱶ ᱥᱚᱢᱵᱚᱱᱫᱷ ᱟᱠᱟᱱᱟ। ᱱᱚᱣᱟ ᱫᱷᱚᱨᱚᱢ ᱤᱥᱯᱤᱨᱤᱪᱩᱣᱟᱞᱤᱡᱚᱢ ᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱨ ᱱᱚᱣᱟ ᱡᱚᱛ ᱫᱷᱟᱹᱨᱛᱤ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱵᱮᱝᱠᱚᱨᱠᱚ ᱟᱨ ᱮᱛᱮᱥᱟᱹᱨ ᱠᱚᱴᱤᱯᱚᱛᱤ ᱵᱮᱯᱟᱨᱤᱠᱚ ᱛᱮ ᱜᱚᱲᱟ ᱟᱠᱟᱱᱟ, ᱚᱠᱚᱭᱠᱚ “ᱫᱷᱟᱹᱨᱛᱤ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱫᱷᱚᱱ ᱟᱨ ᱥᱚᱛᱛᱟ ᱮᱠᱛᱷᱚ ᱠᱟᱛᱮ ᱠᱮᱱᱫᱽᱨᱤᱛ ᱠᱚᱣᱟ,” ᱟᱨ ᱚᱠᱚᱭᱠᱚ Antifa ᱟᱨ Black Lives Matter ᱞᱮᱠᱟᱱ ᱟᱱᱫᱚᱞᱚᱱᱠᱚ ᱯᱨᱳᱢᱳᱴ ᱠᱚᱣᱟ ᱡᱮᱢᱚᱱ “ᱟᱥᱟᱱᱛᱤ, ᱦᱩᱞᱞᱩᱲ ᱟᱨ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱟᱛᱢᱟ” ᱫᱤᱠᱚᱲ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱟᱛᱢᱟ ᱩᱥᱠᱟᱹᱣ ᱠᱟᱛᱮ “ᱥᱟᱨᱟ ᱡᱟᱜᱽ-ᱢᱤᱫ” ᱢᱟᱯᱟᱞ ᱨᱮ, “French Revolution” ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱮᱱᱟᱨᱠᱤ ᱫᱚᱦᱲᱟ ᱵᱟᱭ ᱥᱟᱫᱷᱚᱱ ᱮᱢ ᱠᱷᱟᱛᱤᱨᱨᱮ।

> “Namummaan hafuuraa jedhu, namoonni halfamuu irraa hin kufne akka waaqa-xixiqqoo ta’an ni mirkaneessa; akka ‘sammuun hundinuu ofii isaatii murteessu;’ akka ‘beekumsi dhugaan nama seera hundumaa ol kaa’u;’ akka ‘cubbuun hundi hojjetame mootummaa hin qabne ta’e;’ sababiin isaa ‘wanti jiru hundinuu sirrii dha,’ fi ‘Waaqayyo hin balleessu’ jedha. Inni nama keessaa isa gad-aanaa ta’e illee akka samii keessa jiru, achittis akka guddaadhaan ol kaafameetti ni dhiheessa. Kanaafuu namoota hundumaatti, ‘Wanti ati hojjettu dhimma hin qabu; akka jaallatteetti jiraadhu, samiin manni kee dha’ jedhee labsa. Haala kanaan baay’een fedhiin seera olaanaa ta’uu, gadhiifamni bilisummaa ta’uu, namnis ofii isaatti qofa itti gaafatamaa ta’uu akka amananiif geggeeffamu.”

> “Barsiifni akkanaa kun jalqaba jireenyaatti kennamuudhaan, yeroo kaka’umsi irra caalaa cimaa ta’ee, of-qabannaa fi qulqullinaaf gaafannaan baay’ee ariifataa ta’utti, eegumsi amala gaarii eessa jira? Addunyaan Sodom lammaffaa akka hin taane maaltu dhowwa? Yeroo wal fakkaatutti, mootummaa-dhabuun seera hundumaa, seera Waaqaas ta’e seera namaa illee, haqee balleessuuf barbaadaa jira. Qabeenyaa fi aangoo giddu galeessuun; walitti dhufeenyoonni gurguddoon muraasota baay’isuuf baay’ina namaa miidhuudhaan qabeenya horatan; walitti dhufeenyoonni garee hiyyeeyyii fedhii fi mirga isaanii ittiin of-eegatan; hafuurri tasgabbi-dhabuu, jeequmsaa fi dhiiga dhangalaasuu; barsiisota walfakkaatan Warraaqsa Faransaayitti geessisan addunyaa guutuutti facaasuun—kun hundinuu addunyaa guutuu qabsoo Faransaayii raasee wajjin wal fakkaatu keessatti hirmaachisaa jira.” Education, 227, 228.

Namni yaaduu xiinxalu kam iyyuu, walga’ii akka isa dhihoo kanaa Daavoositti geggeeffame irratti, namoonni uummata lafa irraa hafe kamiifuu xiyyeeffannaa tokko malee karoora isaanii lafa guutuu kanaaf ibsan keessatti maaltu adeemsifamaa akka jiru of gaafachuu qaba. Iccitiileen akkamiitu achitti mari’ataman? Dhugumatti, Daavoos walga’iiwwan iccitii fi daangeffamoo kanneen biroo keessaa tokko qofa; isaanis iddoo biliyaneeronni addunyaa, baankaroonni, siyaasonni mancaafamoonii fi namoonni safuu qajeelaa irraa jal’atan karoora isaanii ol kaasaman lafa guutuu kanaaf itti qopheessanidha.

> “Guyyoota dhumaa kana keessatti, dogoggoroonni ajaa’iba taʼanii fi yaad-rimeewwan namaan tolchaman kaʼaa jiru; isaanis akka caccabanii bubbutaman Waaqayyo dubbateera. Hafuurri sassataa namoota faayidaa addunyaa barbaaduutti isaan geggeesseera; isaanis kaayyoo isaanii gaʼuuf hojii isaanii hamaa hojjetan dhoksuuf baayʼina baasii fi agarsiisa ulfinaatiin yaalaniiru. Namoonni iddoo amanamummaa olaanaa qabatan hawwii buʼaa argachuu seeraan alaa kana ifa godhaniiru; saamicha jabaa fi saamicha raawwataniiru, hammeenyi hawwii garaa isaanii akka guutamu godhanii jiru; kanaan magaalonni keenya hammina isaanii irraa kan kaʼe mancaʼaniiru. Waaqayyo hojii gowwoomsaa fi saamichaa kana hojii isaanii ofiitiin akka saaxilu labsateera. Haala tokko tokko keessatti murtoon Waaqayyoo duraanuu ulfaataa taʼee magaalota kana irratti buʼeera.”

> “Isaayaas 8:8–12 irraa caqasame.” Review and Herald, July 18, 1907.

Magaalonni akkuma keeyyata darbe keessatti raagame sanaatti xuraa’aniiru; xureeffamni sunis walta’iinsa hamaa Isaayaas boqonnaa saddeet keessatti ibsameen dhufa. Isaanis “namoota amantaa guddaa itti kennamee sadarkaa ol’aanaa irra jiran” kan “fedhii isaanii seeraan alaa bu’aa argachuuf qaban” “mul’isaniin” xuraa’aniiru. Magaalonni xuraa’an kun mootummaawwan abbootiin alangaa waliigalaa isaanii maallaqa kominiistota akka George Soros tiin filatamanii jiran keessatti salphaatti mul’atu. Kunis yeroo seeronni dhaabataa ta’an siyaasota xuraa’aniin Washington, DC keessatti hojii irra hin oolletti ni mul’ata. Akkasumas seerota qofa warra gama yaada siyaasaa kaanii jiran irratti hojjetamaniin ni mul’ata; kunis namoota akka Nancy Pelosi fi Adam Schiff tiin fakkeenyaaf ibsameera.

> “Waaqayyo irratti yakka hojjechuunii fi sobuudhaan, Waaqa keenya irraa garagaluudhaan, cunqursaa fi finciluu dubbachuudhaan, garaa keessaa dubbii sobaa ulfeessuunii fi labsuudhaan. Murtiin duubatti deebifameera, qajeelinni immoo fagoo dhaabbata; dhugaan karaa irratti kufteerti, sirrummaanis seenuu hin danda’u. Eeyyee, dhugaan baddeerti; namni hamaa irraa garagalu immoo booji’ama of godhata; Waaqayyos kana arge, murtiin akka hin jirre waan ta’eef, kun isa hin gammachiifne.” Isaayaas 59:13–15.

Kutaa Reeviwii fi Heerald keessaa darbe keessatti, namoonni iddoo amanamummaa olaanaa qabatan, siyaasa-mootota mancaʼan kan poortifooliyoon isaanii Wall Street keessatti yeroo hundumaa buʼaa gaarii dandaʼamu hunda caalu argatan, hojii isaanii seera baasutti fayyadamuudhaan ofii isaanii qofaaf “insideer tiraading” seera qabeessa godhanii, namni biraa garuu akka hin taane ni ifa godha. Seenaa Martha Stewart irra deebiʼii ilaali. Magaalonni kutaa sana keessatti ibsaman hammina isaaniitiin mancaʼaniiru; kunis addatti magaalaa fi mootummaa mootummaa naannoo paartii Dimookraatota Gilaabaalistiiin bulfaman keessatti ifatti mulʼata.

Walitti hamaa bara dhumaa keessatti hundeeffame sun bineensa guddaa, bineensaa fi raajii sobaa irraa kan ijaarame dha; akkasumas bineensii fi raajiin sobaa amaloota raajii hamaa mataa isaanii qabu; garuu amaloonni liibeeraala addunyaa-maraa keessatti ifatti mul’atan sun amaloota bineensa guddichaa ti.

> “Muldhata 17:13–14 ni caqasameera. ‘Isaan kun yaada tokko qabu.’ Hidhata tokkummaa addunyaa maraa ni jiraata; waliigaltee guddaa tokko, humnoota Seexanaa walta’iinsa tokko. ‘Humnaa fi jabina isaanii bineensichaaf ni kennu.’ Akkasiin, aangoon abbaa-irreefi cunqursaan wal fakkaataan inni bilisummaa amantii irratti, akka of eeggannoo qalbiitiin Waaqayyoon waaqeffachuu bilisummaa irratti, akka paaphaasummaan dur keessatti mul’ise sana ni mul’ata; yeroo darbe keessatti, warra sirna amantii fi ayyaana Roomaanizimii wajjin walsimuuf didan ari’ateera turre.”

> “Waraana dhumaa keessatti waraanni godhamu keessatti, humnoonni xuraa’oo seera Yihowaaaf abboomamuu irraa gantummaa godhan hundinuu ummata Waaqayyoo mormuudhaan tokko ta’u. Waraana kana keessatti, Sanbanni abboommii afraffaa dhimma guddaa falmisiisaa ta’a; sababiin isaas, abboommii Sanbataa keessatti Seera Kennaa guddaan ofii Isaa akka Uumaa samii fi lafaatti ifa godha.” The Seventh-day Adventist Bible Commentary, 983.

Barreeffamoota itti aanan keessatti amala raajii bineensichaa fi Pirootestaantummaa gantummaa irraa kufee ni ilaalla. Seera Dilbataa hojii irra oolchuuf paartiin siyaasaa kam akka dura bahee fi duubaa harka keessa qabee harkisaa jiru ilaalchisee wanti mul’ifame adda baasuun barbaachisaa dha. Dhugumatti, paartileen lamaan (Democrat fi Republican) dhimma seera Dilbataa irratti walitti dhufu; akkuma Fariisotaa fi Saduuqota fannoo irratti walitti dhufan sana. Garuu maqaan Pirootestaantii yookaan Pirootestaantii gantummaa irraa kufee paartii Democratic waliin walqabsiifamuu danda’a jechuun sababni sirrii fi falmisiisaan hin jiru; sababiin isaas inni ifatti humna jawwee ti.

Seenaa mallattoo namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii sanaa seenaa isa Isaayyaas boqonnaa saddeet keessatti waa’ee hiriira hamaa dubbatame itti adda baafamudha. Seenaa sun Fulbaana 11, 2001 irraa eegale, yeroo pirezidaantiin afraffaan, Bush inni lammaffaan, aangoo irra turetti. Seenaa sana keessatti pirezidaantiin ja’affaan bara 2016 ni dhufa ture; innis mootummaa Giriik hundumaa ni dammaqsa (ni kakaasa) ture, sababni isaas humna jawwee fi Pirootestaantummaa gantuu gidduutti qabsoo adeemsifamu, isa hojii bineensicha teessoo lafaa irratti deebisee dhaabuu raawwatuuf, addunyaan akka dammaqxu ni taasisa ture.

Jibbi, hubannaa dhugaa hin qabnee fi yaada sirrii irraa fagaateen guutame kan Trump irratti mul’atu, namoota baay’eedhaan akka gosa maraatummaa tokkootti beekama; sababni isaas inni sobaa fi loojikii sababa hin qabneen hundaa’eef. Addunyaan jibba Trump irratti ta’u kan sababa itti hin kennamne kana hiikuuf ni yaalta; garuu dhugaan jiru, kun karaa qajeelaa ta’een maraatummaa namaa qofa kan garee globalistootaa miti, seenaa mallattoo kaa’amuu isaanii keessatti raawwii raajii kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur guutamuu isaa kan mul’isu ibsa humna ol uumamaa dha.

> “Yaa ummanni Waaqayyoo badii dhufuuf jiru kan magaalaawwan kumaatamaan lakkaa’aman, kanneen amma jechuun ni danda’ama waaqeffannaa tolfamaa irratti kennamanii jiran, hubannoo qabaatanii utuu ta’ee! Garuu baay’een isaanii warra dhugaa labsuu qaban obboloota isaanii himachaa fi irratti murteessanii balaaleffachaa jiru. Yeroo humni jijjiirraa fidee Waaqayyoo sammuu irratti dhufu, jijjiiramni ifaan mul’atu ni ta’a. Namoonni fedhii qeequu fi diiguu hin qabaatan. Isaan iddoo ifni addunyaatti akka hin ifne dhowwu keessatti hin dhaabbatan. Qeeqni isaanii, himannaan isaanii, ni dhaabata. Humnoonni diinaa lolaaf walitti gurmaa’aa jiru. Waldhabdeen jajjaboon nu dura jira. Walitti dhiyaadhaa, obbolootaa fi obboleettota koo, walitti dhiyaadhaa. Kiristoosiin walitti hidhamaa. ‘Isin, “Gamtaa” hin jedhinaa,… sodaa isaanii hin sodaatinaa, hin na’inaas. Gooftaa maccaa mataa isaa qulqulleessaa; inni sodaa keessan haa ta’u, inni rifaachuun keessan haa ta’u. Inni iddoo qulqullaa’aa ta’a; garuu mana Israa’el lameenuuf dhagaa gufuu fi kattaa mufii ta’a, jiraattota Yerusaalemiif immoo kiyyoo fi qaphxii ta’a. Baay’een isaanii keessatti ni gufatu, ni kufu, ni caccabu, ni qabamu, ni fudhatamus.’

> “Addunyaan kun akka teessoo agarsiisaati. Taphattoonni ishee, jechuun jiraattonni ishee, qooda isaanii dramaa guddaa isa dhumaa keessatti raawwachuuf qophaa’aa jiru. Waaqayyo irraa ijaan hafameera. Uummata namaa keessaa baay’ina guddaa wajjin tokkummaan hin jiru, yoo namoonni kaayyoo isaanii ofittummaa ta’e raawwachuuf walitti hidhatan malee. Waaqayyo immoo ilaalaa jira. Kaayyoon isaa warra isa irratti fincilan ilaalchisee ni raawwatama. Addunyaan harka namootaa keessa hin kennamne, yeroo muraasaaf wantoonni jeequmsaa fi sirna-dhabuun akka mootummaa qaban Waaqayyo yoo eyyame iyyuu. Humni tokko kan gadii irraa dhufu dramaa keessatti mul’atawwan gurguddoo isa dhumaa fiduuf hojjechaa jira,—Seexanni akka Kiristoositti dhufee, warra waldaalee dhokataa keessatti of walitti hidhaa jiran keessatti gowwoomsaa jal’inaa hundumaan hojjechaa jira. Warri fedhii walitti makamuu kanaaf harka kennan karoora diinaa hojii irra oolchaa jiru. Sababni bu’aa isaa ni hordofama.”

> “Cubbuun daangaan isaa gaʼuuf jechuun ni dandaʼama. Jeequmsi addunyaa guuteera, sodaan guddaan immoo yeroo dhiyootti ilmaan namootaa irratti dhufuuf jira. Dhumni baayʼee dhiʼoo dha. Nuyi warri dhugaa beeknu, waan yeroo dhiyootti akka dinqii guddaa fi humna jabaa taʼeen addunyaa irratti buʼuuf jiruuf qophaaʼaa taʼuu qabna.” Review and Herald, September 10, 1903.

Islaamni waaqayyoo sadaffaa kan “magaalota kumaatamaan lakkaa’aman” rukutuuf jedhu dhihaatee jira; Adventizimiin Laa’oodiiqeyaa immoo badiisa dhufuuf jiru kanaaf hubannoo tokko illee hin qabu. Yeroo murtaa’e keessatti yeroo michuumsi hamaan Isaayaas hojii isaa raawwataa jiru sanatti, humni Seexanaa “gadii keessaa” jedhu tokko jira; innis “gocha hojiiwwan guddoo isa dhumaa keessatti mul’atan fiduuf hojjetaa” jira; wantoonni kunis akka “dinqii cimaa nama liqimsu” ta’anii dhufu. Maraannaan yaadaatiin Trump irratti raawwatamu humna gadii keessaa irraa madde. Inni kutaa gochaawwan isa dhumaa seenaa lafaa ti.

⠠⠞⠓⠊⠎ ⠎⠓⠕⠥⠇⠙ ⠝⠕⠞ ⠃⠑ ⠥⠝⠙⠑⠗⠎⠞⠕⠕⠙ ⠁⠎ ⠁⠝ ⠑⠝⠙⠕⠗⠎⠑⠍⠑⠝⠞ ⠋⠕⠗ ⠠⠞⠗⠥⠍⠏⠂ ⠊⠞ ⠊⠎ ⠎⠊⠍⠏⠇⠽ ⠠⠛⠕⠙⠄⠎ ⠠⠺⠕⠗⠙⠂ ⠺⠓⠊⠉⠓ ⠝⠑⠧⠑⠗ ⠋⠁⠊⠇⠎⠲ ⠙⠥⠗⠊⠝⠛ ⠞⠓⠑ ⠎⠑⠁⠇⠊⠝⠛ ⠕⠋ ⠞⠓⠑ ⠕⠝⠑ ⠓⠥⠝⠙⠗⠑⠙ ⠁⠝⠙ ⠋⠕⠗⠞⠽⠤⠋⠕⠥⠗ ⠞⠓⠕⠥⠎⠁⠝⠙ ⠠⠛⠕⠙ ⠊⠎ ⠏⠕⠥⠗⠊⠝⠛ ⠕⠥⠞ ⠠⠓⠊⠎ ⠏⠕⠺⠑⠗ ⠋⠗⠕⠍ ⠕⠝ ⠓⠊⠛⠓⠂ ⠺⠓⠊⠇⠑ ⠠⠎⠁⠞⠁⠝ ⠊⠎ ⠑⠭⠑⠗⠉⠊⠎⠊⠝⠛ ⠓⠊⠎ ⠏⠕⠺⠑⠗ ⠋⠗⠕⠍ ⠃⠑⠝⠑⠁⠞⠓⠲

> “Yoo ergaa fi humna ergaa ergamaa sadaffaatii qabaachuu yoo feene, seeraa fi wangeela wal faana dhiheessuu qabna; isaanii walii wajjin deemu. Akkuma humni gaditii irraa dhufu ijoollee abboomamuu didanii seera Waaqayyoo diiguuf, dhugaa akka Kiristoos qajeelummaa keenya taʼe immoo miilla jalatti ukkaamsuuf kakaasaa jiru, akkasumas humni olii irraa dhufu warra amanamoo taʼan seera ol kaasuuf, Yesuusin akka Fayyisaa guutuu taʼe ol qabuu irratti garaa isaanii sochoosaa jira. Yoo humni waaqayyoo muuxannoo saba Waaqayyoo keessatti hin fidamne, yaadni fi barnootni sobaa sammuu namootaa boojiʼu; Kiristoosii fi qajeelummaan Isaa muuxannoo namoota hedduu keessaa ni hafu, amantiin isaaniis humna fi jireenya hin qabaatu.” Gospel Workers, 161.

Mul’ifannoon humna Seexanaa isa dura ta’ee, seera Dilbataa dhihaatee dhufu sanaaf karaa qopheessuus ta’e, gocha mootummaa humna Seexanaa isa xumuraa kan yeroo seerri Dilbataa dhihaatee dhufu sun raawwatamu fakkeessa.

> “Murtiin seera Waaqayyoo cabsuun hundeeffama Paappaasummaa dirqisiisuun ba’uudhaan, sabni keenya qajeelina irraa guutummaatti of addaan kutti. Yommuu Pirootestaantizimiin harka ishee qaawwa guddaa sana qaxxaamurtee harka humna Roomaa qabachuuf diriirsitu, yommuu boolla gadi fagoo sana irra ceetee harka Spirituwaalizimii walitti qabdu, yommuu walta’iinsa dachaa sadii kanaa dhiibbaa jala biyyi keenya mootummaa Pirootestaantii fi mootummaa ummataatiin bulu akka ta’eef heera ishee keessatti hundeeffamtoota ta’an hundumaa gantee, sobaa fi gowwoomsawwan paappaasummaa babal’ifamuuf qophii gootu, yeroo sana hojii dinqisiisaa Seexanaa dhufee akka jiru, dhumniis akka dhihaate beekuu dandeenya.” Testimonies, volume 5, 451.

Kaka’umsiin amma gadii irraa dhufaa jiru, akkasumas Ameerikaa keessatti bakka bu’oota addunyaa-walitti-bufataa bineensichaatiin hojii isaa mul’isaa jiru, yeroo seerri Dilbataa dhufutti saboota addunyaa keessatti irra deebi’amee mul’ata. Amma iyyuu saboonni addunyaa waa’ee Trump irratti maraatummaa ol uumamaa wal fakkaataa sana mul’isaa jiru.

> “Saboonni biyya alaa fakkeenya Ameerikaa ni hordofu. Isheen dura yoo baates iyyuu, garuu balaa wal fakkaatu kun saba keenya irratti kutaa addunyaa hundumaatti ni dhufa.” Testimonies, volume 6, 395.

Wantiin Riphabliikanota Yunaayitid Isteetis kan akka maraatummaatti ibsan, mormii loogii hin qabne Dimookiraatota Tiiraamp irratti kaasan keessatti mul’atu, dhugumaan garuu raawwii Daani’el boqonnaa kudha tokko, lakkoofsa lamaa keessatti guutama humna seexanaa ol’aanaa ta’een mul’atu dha. Tiiraamp, bara dhumaa kan jalqabe 1989 irraa jalqabee pirezidaantii ja’affaa, soosaaliistii addunyaa guutuu irratti babal’atan “kaasuu” (dammaqsuu) qaba ture. Jibbi isa irratti ka’u humna ol’aanaa dha; innis mul’ata humna seexanaa kan seera Dilbataa dhihoo dhufutti guddina caaluun dhufu sana dursee agarsiisa.

Akka wabii Waaqayyoo jala irraa mul’atu, akka wabii Obboleettii Whitetti, yeroo hamaa walii-galtee isa Isaayyaas boqonnaa saddeet keessatti akeekkachiisutti ta’a; yeroo sanattis chaappaan saba Waaqayyoo kaa’amaa jira.

> Ragaa sana dhugaa cufi, seera immoo bartoota koo gidduutti maxxansi. Isaayaas 8:16.

Barumsa kana itti aanu keessatti qorannoo kana itti fufna.

> “Wantiwwan sodaachisaa amala humna uumamaa ol’aanaa qabu yeroo dhihoo keessatti samii keessatti mul’ifamu; kunis mallattoo humna seexanota dinqii hojjetanii ti. Hafuuroonni seexanotaa mootota lafaatii fi guutummaa biyya lafaatti ni ba’u; isaan gowwoomsaan hidhuuf, mootummaa mootummaa samii irratti lola isaa isa dhumaa keessatti Seexana wajjin akka tokkomanis isaan ni kakaasu. Karaa humnoota kanaatiin, bulchitootnii fi mootummaa jala jiraattoonnis wal qixa ni gowwoomfamu. Namoonni ofii isaanii Kiristoos Inni Mataa Isaa ta’uu fakkeessanii, maqaa ulfinaa fi waaqeffannaa Furataa addunyaa kanaa qofatti ta’u ofii isaaniif ni claim godhatu. Dinqiiwwan dinqisiisoo fayyinaa ni raawwatu; mul’atawwan samii irraa argatan jechuunis dhugaa Barsiisa Qulqulluu morman akka qaban ni dubbatu.”

> “Akkuma gocha xumuraa gowwoomsaa guddaa sanaatti, Seexanni mataan isaa iyyuu Kiristoosiin fakkeeffata. Waldaan yeroo dheeraadhaaf dhufaatii Fayyisaatti akka guutamuu abdiisheetti ilaaluun of beeksifte. Amma garuu gowwoomsaan guddaan akka Kiristoos dhufeetti mul’isa. Kutaa addunyaa garaagaraatti, Seexanni akka uumama ulfina guddaa fi ifa calaqqisaa ta’e tokkootti gidduu namootaatti of mul’isa; innis ibsa Ilma Waaqayyoo irratti Yohaannis Mul’ata keessatti kenne fakkaata. Mul’ata Yohaannis 1:13–15. Ulfinni isa marsu wanta ija nama du’uutti saaxilamuun hanga ammaatti argu dandeesse kam iyyuu caala. Iyya injifannoo qilleensa keessatti dhaga’ama: ‘Kiristoos dhufeera! Kiristoos dhufeera!’ Uummanni isa duratti waaqeffannaadhaan gad of darbatanii kufu; innis harka isaa ol kaasaa, akkuma Kiristoos yeroo lafa irra turetti bartoota Isaa eebbise, isaan eebbisa. Sagaleen isaa laafaa fi gadi qabamaa dha; ta’us miidhagina sagalee guutuu qaba. Sagalee lallaafaa fi gara-laafina guutuun, dhugaawwan samii arjaa keessaa tokko tokko, warra Fayyisaan dubbate keessaa walfakkaatan dhiheessa; dhukkuba uummataas ni fayyisa; ergasii immoo, amala Kiristoos of irratti fudhateen, Sanbata gara Dilbataatti akka jijjiire himata, namoonni hundinuu guyyaa inni eebbise sana akka qulqulleessan ajaja. Warri guyyaa torbaffaa qulqulluu godhanii eeguu irratti cimsanii itti fufan, ergamoota isaa ifaa fi dhugaa isaanitti ergame dhaga’uu diduudhaan maqaa isaa arrabsaa jiru jedha. Kun gowwoomsaa cimaa, jechuun ni danda’ama humnaan nama mo’achuuf jedhu dha. Akkuma Samaariyaa warri Simoon Magusitti gowwoomfaman sanaa, baay’inni namootaa, xinnaadhaa hamma guddaatti, falfala kanaaf gurra kennanii, ‘Kun humna guddaa Waaqayyoo ti’ jedhu. Hojii Ergamootaa 8:10.”

> “Garuu sabni Waaqayyoo hin dogoggorfaman. Barsiisonni kiristoos sobaa kanaa Caaffata Qulqullaa’oo wajjin wal hin siman. Eebbi isaa warra bineensichaa fi fakkeenya isaa waaqeffatan irratti labsama; isaanuma jechuun, garee Macaafni Qulqulluun dheekkamsi Waaqayyoo kan hin makamin itti dhangalaafamu jedhee ibsudha.” The Great Controversy, 624, 625.

Back to Articles