Article

# Kitaaba Daani’eel - Lakkoofsa Soddoma Sadii

“ହିଙ୍ଗୁଳ” ଦିନର ବିଧି ଘୋଷଣା ସମୟରେ ଅଙ୍କିତ ହେଉଥିବା ପରମେଶ୍ୱରଙ୍କ “ମୁଦ୍ରା”: ଦାନିଏଲ ଅଧ୍ୟାୟ ୬ର ଏକ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୂଳକ ବିଶ୍ଳେଷଣ

Author

Jeff Pippenger

Published

December 28, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

“Mallattoo” Waaqayyoo kan mul’achuu danda’u, yeroo labsii seera Dilbataa ba’u keessatti maxxanfama.

> “নংগী ওইখ্রবা অমত্তা ওইনমক্তা ঈশ্বরগী মোরক অদু লৌদ্রবনি, মখোয়গী চরিত্রদা অমুক হৌবা ময়া অমত্তা নত্ত্রগা মশক অমত্তা লৈরবদি। মসিদা ঐখোয়গী চরিত্রগী দোষশিং অদু শেণখৎপা, অমসুং থবক থোকহল্লবা অশেংবা নত্তবা পুম্নমকতগী আত্মাগী মন্দির অদু শেংনহল্লিবা—মসি ঐখোয়গী মপান্দা থম্মখ্রে। অদুগা মথংগী নোংছুপ অদু পেন্তেকোস্তগী নুমিত্তা শিষ্যশিংগী মপান্দা অহিংগী নোংছুপ অদু থম্মখিবদুগুম ঐখোয়গী মপান্দাসু থম্মগনি....”

> “Yaa obboloota, hojii guddaa qophii keessatti maal gochaa jirtu? Warri addunyaa wajjin tokkoomaa jiran bifa addunyaa fudhachaa jiru; mallattoo bineensaa argachuufis of qopheessaa jiru. Warri ofitti hin amanamne, warri Waaqa duratti of gad qabanii fi dhugaaaf abboomamuudhaan lubbuu isaanii qulqulleessan, isaan kunneen bifa samii fudhachaa jiru; adda isaanii irratti chaappaa Waaqaa argachuufis of qopheessaa jiru. Yommuu labsiin sun ba’u, yommuu mallattoon sun maxxanfamus, amala isaanii bara baraaf qulqulluu fi xurii hin qabne ta’ee in hafa.” Testimonies, volume 5, 214, 216.

Daani’el boolla mul’atu isa mul’ataadhaan argamu fudhata yeroo boolla leencotaa keessatti darbatamutti; kanaaf boqonnaan kun labsii seera Dilbataa bakka bu’a.

> Achiis namoonni kunneen gara mootichaa walitti qabamanii, mootichaanis akkana jedhan; Yaa mootii, akka seerri Meedotaa fi Faaresotaa taʼe beekii, jechuunis ajajni yookaan labsiin mootichi hundeesse tokko illee hin geeddaramu. Ergasii mootichi ajaje; isaanis Daaniʼelin fidanii boolla leencotaatti isa darbatan. Mootichis Daaniʼeliin dubbatee akkana jedhe; Waaqni kee kan ati yeroo hundumaa tajaajiltu inni si oolcha. Dhagaanis tokko fidamee afaan boolla sanaa irra kaaʼame; mootichis waan Daaniʼel irratti murtaaʼe sana akka hin geeddaramneef chaappaasaa mataa isaatiinii fi chaappaa gurguddoota isaatiinis isa cufe. Daaniʼel 6:15–17.

Seenaa sun achitti hin xumuramu; garuu bakka itti jalqabdetti xumurama. Sararri boqonnaa ja’affaa Daani’eel keessatti argamu walitti dhufeenya mootummaa kan caalaatti bulchiinsa isaanii jalatti geggeeffame, jechuunis bulchitoota dhibba tokkoo fi digdaman, fi pirezidaantota xixiqqoo lamaatiin dura buufame, garuu gorsitoota, ajajdoota waraanaa fi bulchitoota mootummaa illee of keessatti hammate, agarsiisa. Walta’iinsi shan keessaa kun mooticha Daani’eelin ari’achuuf gowwoomsuuf ijaarame. Seenaa sun murtii isaanii wajjin xumurama; isaan murtii addaa seera Dilbataa keessatti raawwatamu tokko argisiisu, murtii isa Daani’eeliin yookaan mooticha bakka bu’an irratti qajeelfame miti, garuu warra mooticha gowwoomsite irratti qajeelfame dha.

> Achiis maccichaan, isaanis namoota Daaniʼeeliin himatan sana fidan; isaanis isaanii, ijoollee isaanii fi niitota isaanii boolla leencotaa keessa darbatan; leencoonnis isaan irratti moʼatanii, utuu isaan gara jala boolla sanaa hin geenye, lafee isaanii hunda caccabsan. Daaniʼel 6:24.

Na ka jingïohi jngai ka jingïaseng ka long beit kaba shukor ïa ka sorkar, bad ka lynnong hynriew ka pynithuh ïa ka jingshukor kaba la leh pyrshah ïa u syiem. Hadien ba u Ahab u la ïohi ïa ka jingpynpaw bakhraw ïa ka bor U Blei ha Lum Karmel, u Elijah u la ïalam ïa u lyngba u slap phai sha ka Jezebel. Um don satia kano kano ka daw ïa u Ahab ban pyrkhat ba ka Jezebel kan ym shah ktah da ka jingphla kaba donbor shaphang ka bor U Blei, hynrei u Ahab u la shah shukor ha kaba ïadei bad ka jingisih ba jylliew eh jong ka Jezebel pyrshah ïa u Elijah. Ka jingïathuhkhana shaphang u Elijah ha ka jingïakynduh pyrshah bad u Ahab bad ka Jezebel ka la nang shah ïathuh pat ha ka jingïathuhkhana shaphang u Ioannis Nongpynbaptis (uba long u Elijah), bad u Herod bad ka Herodias.

Yommuu guyyaa dhaloota isaa irratti Herod inni machaa ture mootummaa isaa keessaa walakkaa Salomeetti, (intala Herodias), akka kennu waadaa gale, Herodias mataa Yohannis akka gaafattu hin eegne. Mootonni, Ahaab taʼu, Herod yookaan Dariyos taʼu, sirba raqsaa raajota sobaa Iizebeel, yookaan raqsaa intala Herodias, yookaan walitti hidhamiinsa shan keessaa ijaarame seenaa Daaniʼel keessatti argamuun, dubartii xuraaʼaa taateen gowwoomfamu. Philaaxosis lubummaa mancaʼe, isa “mana amantii” Yihudootaa bakka buʼe, gowwoomeera; manni amantii immoo dubartii agarsiisa.

Gowwoomsaan kun amala haala raajii ti; Islamiin balaa sadaffaa keessa jirtus soba guyyoota dhumaa keessatti sodaa fayyadamuudhaan Dhaabbata Mootummoota Gamtoomaniitti gowwoomsuuf hojii irra oolchu dha. “Gowwoomsaan” fi “sobni” gowwoomsaa sana uumu lamaan isaanii iyyuu Dubbii Raajii Waaqayyoo keessatti adda baafamanii jiru. Gaheen Islaamaa, akkasumas paaphaasonni mataa saddeettaffaa mataawwan torban keessaa taʼuun isaanii, ergaa guyyoota dhumaa keessatti hiikamee mulʼifamu, jechuunis Mulʼata Yesuus Kiristoos, keessaa akka taʼe duraanuu adda baafamee jira. Kanaafuu, gowwoomsaa Daariyus Daaniʼel boqonnaa jaʼa keessatti saaxiluun ergaa Qilleensa Halkan Gidduu iyyuutiin walitti qabamu keessaa kutaa tokko dha. Gowwoomsaan sun qaama madaan duʼaa guutummaatti fayyu taasisee, kanaan paaphaasummaa akka mootummaa saddeettaffaa fi mootummaa dhumaa duubatti kaasu dha. Gowwoomsaa Daariyus keessatti, pirezidaantonni gantuu lamaan sunii fi bulchitoonni dhibba tokkoo fi digdaman gamtaa gowwoomsaa Daaniʼeliin wal bira qabamanii mulʼatan bakka buʼoota isaanii dha.

Dhibbi dhibbi fi digdamni mallattoo guyyaa Pheenxeqoosxee keessatti bartoota Waaqayyoo ti.

> Guyyoota sana keessa Pheexiros bartoota gidduutti kaʼee dhaabatee, akkana jedhe; (lakkoofsi maqaa isaanii walitti qabamee gara dhibba tokkoo fi digdamaatti ture.) Hojii Ergamootaa 1:15.

Phənxeqoosotni yeroo chaappaan kaaʼamu seera Dilbataatiif fakkeenya taʼa; bulchitoonni dhibba tokkoo fi digdaman, warri Daariyosin gowwoomsan immoo yeroo seera Dilbataatti lubummaa sobaatiif mallattoo dha. Gareen warra mooticha gowwoomsan lamaan, pirezidaantota gantoota lamaanii fi bulchitoota gantoota dhibba tokkoo fi digdamaan dhihaataniiru. Pirezidaantonni lamaan Daaniʼel wajjin ramadamu; inni immoo raajicha dha. Gareewwan lamaan Daariyosin gowwoomsan sun garee raajota sobaa tokkoo fi garee luboota mancaafamanii tokko bakka buʼu.

> Omphe keenye abalisana abonaaba n’abasaasaanya entaama ez’olusuku lwange! bw’ayogera Mukama. Kale nno bw’ati bw’ayogera Mukama Katonda wa Isiraeri ku balunzi abalunda abantu bange nti; Musaasaanyizza ekisibo kyange, ne mubagoba, so temwabalambula: laba, ndibabonereza olw’ebibi by’ebikolwa byammwe, bw’ayogera Mukama. Era ndikungaanya ekitundu ekifisseewo eky’ekisibo kyange okuva mu nsi zonna gye nabagobera, era ndibakomyawo mu bisibo byabwe; era baliba ba bibala era beeyongere. Era ndibateekako abalunzi abalibalunda: era tebaddayo kutya nate, so tebalikeŋŋentererwa, so tewaliba n’omu abulako, bw’ayogera Mukama. Laba, ennaku zijja, bw’ayogera Mukama, lwe ndiyimusiza Dawudi Ettabi ettuukiridde, ne Kabaka alifuga era alibuna obulungi, era alituukiriza omusango n’obutuukirivu mu nsi. Mu nnaku ze Yuda alirokoka, ne Isiraeri alituula mirembe: era lino ly’erinnya lye ly’alituumibwa nti, MUKAMA OBUTUUKIRIVU BWAFFE. Kale, laba, ennaku zijja, bw’ayogera Mukama, lwe batalyogera nate nti, Mukama mulamu, eyaggya abaana ba Isiraeri mu nsi y’e Misiri; naye nti, Mukama mulamu, eyaggya era eyakulembera ezzadde ly’ennyumba ya Isiraeri okuva mu nsi ey’obukiika obwa kkono, n’okuva mu nsi zonna gye nabagobera; era balituula mu nsi yaabwe bo. Omutima gwange munda mu nze guvunudde olw’abannabbi; amagumba gange gonna gakankana; ndi ng’omuntu atamidde, era ng’omuntu envinnyo gwe eziyise amaanyi, olw’a Mukama, n’olw’ebigambo eby’obutukuvu bwe. Kubanga ensi ejjudde abenzi; kubanga olw’okulayira ensi ekungubaga; ebifo ebirungi eby’eddungu bikaze, n’empisa yaabwe mbi, n’amaanyi gaabwe si ga mazima. Kubanga byombi, nnabbi ne kabona, bateseddwa; weewaawo, ne mu nnyumba yange mwe nnazuulira obubi bwabwe, bw’ayogera Mukama. Kyebaliva babeera n’ekkubo lyabwe ng’amakubo agaseerera mu kizikiza: balisindiikirizibwa mu maaso, era baligwa omwo: kubanga ndibaleetako akabi, gwe mwaka ogw’okubalambuliramu, bw’ayogera Mukama. Yeremiya 23:1–12.

“Waggaa daawwannaa” Ermiyaas jechuun murtii warra Daares gowwoomsan sanaati. Murtiin raajota sobaa fi luboota sobaa mata-duree Dubbiin raajii irratti dubbatu keessaa isa tokko dha. Akkuma lubummaan xuraa’aan mootummaa Roomaa Kiristoos irratti kakaasee fi gowwoomsee geggeesse, shirri Daanyi’eel boqonnaa jahaa keessatti ibsamu dhugaa raajii sanauma irratti xiyyeeffata.

Sararoota raajii Daani’el boqonnaa shanii keessatti ibsaman, murtii hojii-raawwachiisummaa gaanfa Republicanii fi saba Ameerikaa irratti yeroo seera Dilbataa raawwatamu mul’isu. Murtiin sun Islaama Wayyoo sadaffaatiin raawwatama; inni sun dallaa kibbaa hin eegamne keessaa mootummaa keessatti dhuunfatee seeneera. Sararri seera Dilbataa Daani’el boqonnaa sadii keessatti argamu, yeroo sanuma sanatti saba Waaqayyoo akka mallattoo addunyaarraa guutuutti ol kaafamuu isaanii adda baasa. Boqonnaan jaha immoo seenaa isuma sana keessatti murtii raajota sobaa irratti raawwatamu irratti xiyyeeffata.

Seera Wiixataa Ameerikaa keessatti gaanfa Pirotestaantii gantummaa keessa seene gosa lama irraa ijaarame; inni tokko Dilbata akka guyyaa waaqeffannaa taʼetti deggara, inni kaan immoo Sanbata akka guyyaa waaqeffannaa taʼetti deggaru jechuun akkasumaan of ibsa. Warri isaanii waliin wal fakkaatan gaanfa Riipabilikaanii keessaa immoo paartii Diimookiraatii fi paartii Riipabilikaanii dha. Gaanfoon gantummaa lamaan kun yeroo Kiristoos keessatti Saduuqota fi Fariisotaatiin fakkeenya argatanii turan. Pirezidaantonni gantummaa lamaan fi luboonni dhibba tokko fi digdaman gowwoomsaa Daariyos keessatti mulʼatanis akkasuma gareewwan lamaan gaanfa gantummaa Pirotestaantummaa bakka buʼu. Innis yeroo seerri sun raawwatametti dhugumatti namoota siyaasa turan iyyuu, haalli raajii keessatti dhiyaate humni amantii gantummaa keessa seene mootummaa akka gowwoomsu adda baasa.

ପ୍ରକାଶିତ ଭାବରେ କର୍ମେଲ ପର୍ବତରେ ଦର୍ଶାଇଥିବା ଏହି କାହାଣୀ ମିଥ୍ୟା ଭବିଷ୍ୟଦ୍ଦକ୍ତାମାନଙ୍କର ଦୁଇଟି ଶ୍ରେଣୀକୁ ଚିହ୍ନିତ କରେ—ବାଆଲଙ୍କର ଭବିଷ୍ୟଦ୍ଦକ୍ତାମାନେ ଏବଂ ଉପବନର ଭବିଷ୍ୟଦ୍ଦକ୍ତାମାନେ (ଆଷ୍ଟାରୋଥ)। ସେମାନେ ଏକତ୍ର ହୋଇ ଚର୍ଚ୍ଚ ଓ ରାଜ୍ୟର ସଂଯୋଗକୁ ପ୍ରତୀକୀକୃତ କରନ୍ତି, କାରଣ ବାଆଲ ଜଣେ ପୁରୁଷ ଦେବତା ଏବଂ ଆଷ୍ଟାରୋଥ ଜଣେ ସ୍ତ୍ରୀ ଦେବୀ। ଶେଷରେ ଏଲିୟା କର୍ମେଲ ପର୍ବତର ମିଥ୍ୟା ଭବିଷ୍ୟଦ୍ଦକ୍ତାମାନଙ୍କୁ ବଧ କଲେ, ଯେପରିକି ଦାନିଏଲ ଅଧ୍ୟାୟ ଛଅର ସଂଘବନ୍ଧନକୁ ସିଂହମାନଙ୍କ ଗୁହାରେ ଛାଡ଼ିଦିଆଯାଇଥିଲା।

> Eliyaas isaaniin jedhe, Raajota Baʼaal qabaa; isaan keessaa tokko illee haa hin miliqne. Isaanis qabatan; Eliyaasis gara laga Xiqqoo Qishoonitti isaan geessee achitti isaan ajjeese. 1 Mootota 18:40.

Akkauma Gaara Qarmeloos isa keessaa walfakkaatu keessatti, kan Yohaannis Cuuphaa dhaan bakka buufame, humni gowwoomsu intala dha. Seenaan lachanuu gowwoomsitoota akka sirban adda baasu; jechuunis, dhiheessii isaanii irratti Gaara Qarmeloositti naanna’anii, yookaan affeerra dhaloota mootummaa Heerodis isa machiinsaan guutame irratti, iddoo Saalomeen sirba gowwoomsaa ishee itti sirbite. Sararoonni lamaan walitti qabamanii walmakaa mootummaa amantii fi mootummaa biyya lafaa kan guutummaatti seera Dilbataa irratti ijaaramu adda baasu; akkasumas waldoonni amantii gantuu Ameerikaa keessaa intallan Herodiyaas akka ta’an, isheenis Iizaabel taatee, isaan lamaan iyyuu Kaatolikummaa bakka bu’u. Dhaloonni Heerodis dhuma mootummaa ja’aaffaa bineensa lafa keessaa agarsiisa; garuu yeroo wal fakkaataa keessatti dhaloota mootummaa torbaffaa raajii Macaafa Qulqulluu (Gamtaa Mootummootaa) illee agarsiisa.

Waadaa isa inni Salomeedhaaf gale keessatti, Heroodis mootummaa isaa keessaa walakkaa Salomeedhaaf kennuuf walii gala; kunis mootummaa torbaffaan walitti makama walakkaa mana kiristaanaa fi walakkaa mootummaa mootummaa taʼe akka bakka buʼu ibsa. Mootummaan sun yeroo mataan Yohannis Herodiasitti kenname jalqaba. Kanaaf, mootummaa torbaffaan Mulʼata boqonnaa kudha torbaffaa keessatti yeroo gabaabaa qofa itti fufuudhaan bakka buufama. Seera Dilbataatti waldaan sadan-tokko bakka buufama; achittis moototni kudhan mootummaa isaanii yeroo gabaabaa turu bineensichaaf “saʼaatii” tokkoof kennuuf walii galu. “Saʼaatiin” sun, “saʼaatii” rakkoo seera Dilbataa ti; innis Ameerikaa keessatti jalqabee yeroo Miikaaʼel kaʼutti xumurama.

> “Gaanfi kudhan argaa turtes mootota kudhanidha; isaan hamma yoonaatti mootummaa hin arganne; garuu bineensicha wajjin sa’aatii tokkoof akka moototaatti aangoo ni fudhatu. Isaan kun yaada tokko qabu; humnaa fi aangoo isaanii bineensichatti ni kennu. Isaan kun Hoolicha irratti waraana ni banan; Hoolichis isaan ni mo’a; inni Gooftaa gooftolii fi Mootii moototaati; warri isa wajjin jiranis warra waamaman, filataman, amanamoo ta’aniidha.” Mul’ata Yohaannis 17:12–14.

ଦଶ ରାଜା, ଯେମାନେ ହେରୋଦ ଦ୍ୱାରା ପ୍ରତିନିଧିତ ହୋଇଛନ୍ତି, ସପ୍ତମ ରାଜ୍ୟର ଜନ୍ମଦିନରେ ରବିବାର ନିୟମ ସଙ୍କଟ ସମୟରେ ତାଙ୍କ ରାଜ୍ୟର ଅର୍ଦ୍ଧାଂଶ ପଶୁଙ୍କୁ ଦେବା ପାଇଁ ସମ୍ମତ ହୁଅନ୍ତି, ଯାହାକୁ “ଏକ ଘଣ୍ଟା” ଭାବେ ପ୍ରତିନିଧିତ କରାଯାଇଛି। ସେହି “ଘଣ୍ଟା” ମଧ୍ୟରେ ବେଲଶଜ୍ଜରଙ୍କ ଦିୱାର ଉପରେ ଲିଖା ହସ୍ତାକ୍ଷର ଲିଖାଯାଏ। ସେହି “ଘଣ୍ଟା” ମଧ୍ୟରେ ଶଦ୍ରକ, ମେଶକ ଓ ଅବେଦ୍ନେଗୋଙ୍କୁ ଅଗ୍ନିକୁଣ୍ଡରେ ପକାଯାଏ ଏବଂ ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟର ଏକାଦଶ ଅଧ୍ୟାୟର ଦୁଇ ସାକ୍ଷୀଙ୍କ ପରି ସେମାନେ ମେଘରେ ଉପରକୁ ଉଠାଯାଆନ୍ତି। ତ୍ରିବିଧ ସଂଘ ଭୂମିର ପଶୁ ଦ୍ୱାରା କାର୍ଯ୍ୟକରିତ ଠକେଇ ଦ୍ୱାରା ଏକତ୍ର କରାଯାଏ, ଯିଏ ମଣିଷମାନଙ୍କ ଦୃଷ୍ଟିରେ ସ୍ୱର୍ଗରୁ ଅଗ୍ନି ନମାଏ।

> Anis bineensi kan lafa keessaa ol baʼu arge; inni gaanfa lama akka hoolaa fakkaatan qaba ture, akka bineensa guddaattis dubbata ture. Inni aangoo bineensa isa duraa hundumaa fuuldura isaa keessatti hojjeta; lafti fi warri achi keessa jiraatanis bineensa isa duraa, isa madaa duʼaa qabu fayye sana akka waaqeffatan godha. Dinagdee gurguddaas ni hojjeta; hamma ija namootaa duratti ibidda samii irraa gara lafaatti buusuutti. Mallattoolee isaaf fuuldura bineensichaa keessatti hojjechuuf kennameen warra lafa irra jiraatan ni gowwoomsa; warra lafa irra jiraatanis bineensa isa qilaan madaaʼee garuu jiraate sanaaf fakkii akka tolchanitti isaanitti hima. Mulʼata Yohaannis 13:11–14.

Addunyaan, dinqisiifannaa sanaan kan gowwoomfamu miti; inni gochuu dandaʼa jedhamuun “karaa dinqisiifannaawwan sanaa”tiin garuu gowwoomfama. Ibsi “karaa dinqisiifannaawwan sanaa” jedhu hima dabalataa dha; taʼus inni dinqisiifannaawwan sana irra xiyyeeffannaa sirrii kaaʼa; kun immoo of eeggannoodhaan hubatamuu qaba. Karaan ergaan sobaa (ibidda samii irraa), itti addunyaa gowwoomsu beekamuu isaa baayʼee barbaachisaa dha; amma seenaa sana keessatti argamnaatii, yeroo uummatni lafa guutuu “daandii odeeffannoo saffisa olaanaa” tokkootiin hifnaayizimii jala galfamaa jirutti; daandiin sun immoo daldaltoota addunyaa warra addunyaawaa taʼan irraa toʼatamee fi qajeelfama isaanii jalatti bulfamaa jira. Mata-dureen sun barruulee itti aanan keessatti ni dhiifama; amma garuu waan salphaatti hubachiisaa jirru, gowwoomsaan pirezidaantotaa fi bulchitoota irratti Daariyoos irratti raawwatame sun mata-duree raajii adda taʼe tokko akka taʼe, wantoota walitti hidhataman hedduu kan of keessaa qabu, kanneen beekamanii hubatamuu qaban, taʼuu isaa qofa dha.

Walitti dhoksa sadan walitti fiduun kan dhufu, guyyaa dhaloota Heerodis irratti shugguxii Salomee hawwata fooniin bulchitoota duratti sirbiteen taʼe. Dhoksi Philaaxoos irratti dirqisiifame sunis, uumama lama qaba ture; jechuunis Kiristoos aangoo mootummaa irratti fincila kaasaa fi jajjabeessaa jira jechuun himata dhiheessan, akkasumas inni aangoo amantii irratti arrabsoo Waaqayyoo dubbachaa jira jedhu. Seenaa sana keessatti diinoonni sadii walitti dhufan. Aangoon Roomaa (mootummaa), Barabbaas, Kiristoos sobaa (raajii sobaa), fi waldaa Yihudootaa irraa gantuu taate (bineensa). Waldaan irraa gantuu taate sun soba hamaa lama—fincilaafi arrabsoo Waaqayyoo—tiin mootummaa Roomaa (mootummaa) gowwoomsite.

ᎢᏳ ᏓᎵᏯᎢᎤᏳᎯ ᎤᎵᏱᎵᏙᏗ ᎤᏓᏅᏙ ᎤᎶᏄᎮᏍᏗ ᎤᏂᏲᎶᏍᏗ ᎤᏂᏓᎴᏂᎯᏍᏗ, ᎤᏲᏍᏗ ᎤᏪᏥ ᏕᏂᏯᎵ ᎠᏓᏣᏂ ᎤᏂᎦᏍᏛ ᎠᏓᏣᏂ ᎠᎴ ᎤᏍᏗ ᎠᏂᏍᏆᎵᏍᏗ ᎤᏂᎨᏒᎢ. ᏕᏂᏯᎵ ᎤᏲᎢ ᎤᏍᏗ ᎤᎵᏁᎶᏗ ᎠᏰᎵ ᎠᎦᏛᏁᎸᎢ ᎤᎵᏥᏙᏗ ᏧᏓᎴᎾᏍᏗ ᎤᏓᏅᏖᏍᎬ ᎤᎵᏥᏙᏗ ᎤᏁᎳᏅᎯ ᎤᏓᏁᎶᏗ. ᎤᏰᎸᏛ ᎾᎿ ᎤᎬᏩᎳᏁᎸ ᏓᎵᏯᎢ, ᎾᏍᎩ ᎤᏂᎨᏛᏁᎴ ᎤᏂᎸᏉᏗᏍᎬ ᏓᎵᏯᎢ ᎤᏟᎶᏍᏗ ᎤᏤᎵ ᎤᏢᏉᏗ, ᎾᏍᎩ ᎤᏲᏍᏗ ᎤᏄᎳᏛᏁᎴ ᎤᏙᎴᎰᏒ ᎤᏂᏓᎴᏂᎯᏍᏗ ᎤᏂᏓᏅᏙ. ᎤᏰᎸᏛ ᎠᎴ ᎤᎶᏄᎮᏍᏗ ᏕᏂᏯᎵ ᎠᎴ ᎠᏓᏣᏂ ᎤᏂᎦᏍᏛ ᎠᏓᏣᏂ ᎠᏂᏍᏆᎵᏍᏗ ᎤᏂᎨᏒᎢ ᎠᎵᏍᏆᏂᎪᏗ ᎤᏓᏅᏖᏍᎬ ᎤᏁᎳᏅᎯ ᎠᏰᎸᏛ ᎠᎴ ᎠᏂᏲᎢ ᏧᏓᎴᎾᏍᏗ ᎤᎾᏓᏅᏛ, ᎾᏍᎩ ᏌᏉ ᎢᏳᏓᎴᎩ ᎤᎶᏄᎮᏍᏗ ᎤᏂᏔᎵᎢᏗᏢ ᎤᎬᏫᏳᏒ ᎤᎶᏍᏛ ᎠᎦᎵᏍᎩᎸᏙᏗ ᎢᎦ, ᎠᎴ ᎠᎧᏃᎮᏛ ᎤᏍᏗ ᎤᎶᏍᏛ ᎠᏰᎵ ᎤᏖᎸᎲ ᎠᏰᎵ ᎤᏖᎸᎲ ᏓᏆᏅᏛ ᎤᎵᏁᎶᏗ ᎢᎦ.

Adabbiin humna amantii gowwoomsaa sanaa akka raajii Macaafa Qulqulluutiitti dhimma taʼeera; akkasumas humni amantii humna mootummaa akka gowwoomsus dhugaa raajii sana keessatti ibsameera.

> “Uummanni sun gowwoomfamaniiru akka taʼe ni argu. Isaan wal himatu, akka wal balleessuutti wal geessan; garuu hundi isaanii tajaajiltoota amantii irratti murtii isaanii keessaa isa hamaa fi hadhaaʼaa taʼe ni kuusu. Tikseenni amanamoo hin taane wantoota laafaa fi nama gammachiisan raajii dubbatan; warra isaan dhagaʼan seera Waaqayyoo akka diigan, akkasumas warra isa qulqullinaan eegan akka ariʼatan ni geggeessan. Amma immoo, abdii kutannaa isaanii keessatti, barsiisonni kun hojii isaanii isa gowwoomsaa taʼe addunyaa duratti ni himatu. Tuutni namootaa dheekkamsaan ni guutamu. ‘Nuyi badneerra!’ jedhanii iyyu; ‘badiisa keenyaafis isin sababa;’ jedhu, tikseewwan sobaa irratti immoo ni kaʼu. Warri yeroo tokko isaan caalaa dinqisiifatan iyyuu, abaarsa irraa isa baayʼee sodaachisaa taʼe isaan irratti ni labsu. Harkiwwan isaan yeroo tokko gonfoo injifannoo isaanitti kaaʼan iyyuu, amma badiisa isaanii fiduuf ol ni kaafamu. Billaan saba Waaqayyoo ajjeesuuf qophaaʼan sun amma diinota isaanii balleessuuf hojii irra ni oolu. Iddoo hundumaatti lolli fi dhangalaʼaan dhiigaa ni jira.” The Great Controversy, 655.

Hoggantoonni amantii yeroo carraan qorumsaa cufamu irratti deebi’anii ni ka’u; sababiin isaas bushaayeen isaanii gowwoomsaa sobaa hoggantoota amantiitiin facaafameen akka gowwoomfaman ni hubatu. Pirezidaantonnii fi bulchitoonni, maatii isaanii wajjin, soba isaan facaasan sanaaf murtii adabbii deebii kennu sanauma ni fudhatu. Yommuu Eliyaas gaara Qarmeloositti raajota sobaa ajjeese, adabbiin deebii kennu sunuma Mul’ata boqonnaa kudha tokkoffaa keessatti “sochii lafaa guddaa” jedhame irratti bakka bu’ee argama, yeroo “kuma torba” gatamanii kufanitti.

> Saʼaatii sanattiis kirkirri lafaa guddaan ni taʼe; kutaan magaalaa keessaa kudhan keessaa tokko ni jige; kirkira sanaanis namoonni kuma torba ni ajjeefaman; warri hafanis ni sodaatan, Waaqayyo waaqa keessa jiruufis ulfina ni kennan. Mulʼata 11:13.

Raawwii lafaa guddaa Warraaqsa Faransaayii keessatti raawwatametti, namoonni kuma torban ajjeefaman mootummaa mootummaa Faransaayii bakka bu’u turan. “Sa’aatii” raawwii lafaa guddaa sanaatti, jechuunis seera Dilbataatti, namoonni kuma torban ajjeefaman isaanii jechuunis Adveentistoota Guyyaa Torbaffaa warra Roomaaf jilbeenfatan bakka bu’u; jechuunis, yeroo seerri Dilbataa dhufu, warri itti gaafatamummaa Sanbata Guyyaa Torbaffaa hubatan qofti mallattoo bineensaa ni fudhatu.

> “Jijjiiramni Sanbataa mallattoo yookaan chaappa aangoo waldaa Roomaa ti. Warri gaaffii abboommii afraffaa hubatanii Sanbata sobaa bakka isa dhugaa eeguu filatan, kanaan humna isa qofaatiin ajajame sanaaf ulfina kennu. Mallattoon bineensichaa Sanbata paaphaasii ti; inni bakka guyyaa Waaqayyo ramadeetti addunyaan fudhatameera.

> “Garuu yeroo mallattoo bineensaa fudhachuu, akkuma raajii keessatti ibsame, amma iyyuu hin geenye. Yeroon qorumsaa ammas hin geenye. Kiristaanonni dhugaan waldaa hundumaa keessa jiru; waldaa Kaatolikii Roomaa illee irraa hin hafne. Eenyu iyyuu hammeeffamee hin murtaa’u hamma ifa argatanii dirqama abboommii afraffaa hubatanutti. Garuu yeroo labsichi ba’u, Sanbata sobaa sana hojii irra oolchuu dirqisiisuuf, fi yeroo iyyi guddaan ergamaa sadaffaa namoota bineensaa fi fakkeenya isaa waaqeffachuu irraa akeekkachiisu, sararri sobaa fi dhugaa gidduutti ifatti ni baafama. Sana booda warri ammas irra-daddarbaa keessatti itti fufan, adda isaanii irratti yookaan harka isaanii irratti mallattoo bineensaa ni fudhatu.”

> “Tarkaanfii ariifachiisaa taʼeen yeroo kanaatti dhihaachaa jirra. Yeroo waldoonni amantii Pirootestaantii amantii sobaa utubuuf humna mootummaa addunyaa wajjin tokkoomanii, isa mormuudhaaf warri durii isaanii ariʼatama hamaa keessaa isa hunda caalaa jabaataa taʼe obsanii turanitti, yeroo sana Sanbatiin papaasotaa aangoo walitti dhufeenya waldaa amantii fi mootummaaatiin raawwatiinsa ni argata. Gantummaan saba guutuu ni taʼa; innis badiisa saba guutuutti qofa xumurama.” Bible Training School, February 2, 1913.

“Torban kuma torban” yeroo kirkirri lafaa guddaan, jechuunis seerri Dilbataa, “sa’aatii” sana keessatti kufan, warra “torban kuma torban” yeroo Eliyaasitti Iizebelitti jilbeenfachuu didan wajjinis wal fakkaatu.

> Garuu ani Israa’el keessatti harka namoota kuma torba naaf hambiseera; warri hundinuu jilba isaanii Ba’aalitti hin sujuudne, afaan isaanii hundinuus isa hin dhunganne. 1 Mootota 19:18

Wabiin kun torbee kuma-dhibbaa isa jalqabaa garee amanamaa Yizaabelitti sujuuduu didan adda baasa; wabiin kun torbee kuma-dhibbaa isa dhumaa immoo hafe keessaa Yizaabelitti sujuudan bakka bu’a. Yommuu paaphaasummaan biyya ulfina qabeettii (bineensa lafa irraa, Mul’ata boqonnaa kudha sadii) seera Dilbataatti mo’atu, gareen tokko “ni kufa,” gareen biraan immoo harka to’annoo Baabilon jalaa ni baqata; yeroo sanatti ergaan Baabilon keessaa ba’uu jalqabaatii.

> Inni biyya ulfinaa sanattis ni seena; biyyoonni baayʼeenis ni kufu; garuu warri kunneen harka isaa keessaa ni miliqu, jechuunis Edoomii fi Mooʼaab, akkasumas warra ijoollee Amoon keessaa warri dura buʼoota taʼan. Daaniʼel 11:41.

Jechi “biyyoota” jedhu jecha dabalataadha; yeroo seerri Dilbataa baʼutti biyyoonni baayʼeen “hin garagalfaman,” garuu namoonni dhuunfaa Adventistoota Guyyaa Torbaffaa baayʼeen ni garagalfamu; sababiin isaas yeroo sana keessatti ifa ergamaa sadaffaatti itti gaafatamoo taʼanii qabaman isaan qofa. Isaanis “baayʼee”dha; sababiin isaas isaan warra chaappaa Waaqayyoo fudhatan keessaa akka taʼaniif waamaman turan, garuu waamicha sana ni didan.

> Inni, Michuu koo, uffata fuudhaa fi heerumaa utuu hin uffatin attamitti as seente? jedheen isa gaafate. Innis dubbii dhabe. Yommus mootichi hojjettoota isaatiin, Harka fi miila isaa hidhaa; isa fuudhanii baasaa; dukkana keessaa isa darbadhaa; achitti boo’uunii fi ilkaan qaruun ni ta’a jedhe. Waamamoonni baay’eedha, filatamoonni garuu muraasa. Maatewos 22:12–14.

Gowwoonni mootummaa fi pirezidaantota Daani’el boqonnaa jaha keessatti mul’atu humna amantii isa humna mootummaa gowwoomsu adabamu isaa agarsiisuu dha.

> Mootichi ni ajaje, namoonni warri Daaniʼelin himatanis akka fidan in ajaje; isaan, ijoollee isaanii, niitota isaanii wajjin boolla leencotaatti isaan darban; leencotis isaan irratti moʼatan, lafee isaanii hundumaas utuu gara jala boolla sanaa hin geenye caccabsan. Daaniʼel 6:24.

Nuti itti aanu keessatti kitaaba Daani’el ni itti fufna.

> Ani immoo maal jedhu ree? Yeroon ana irraa ga'aa hin ta'uudhaan waa'ee Gid'oon, Biraaq, Saamson, Yiftaah; akkasumas waa'ee Daawit, Saamu'el, fi raajota himuuf. Isaan amantiidhaan mootummaawwan mo'atan, qajeelummaa hojjetan, waadaa argatan, afaan leencotaa cufan. Ibroota 11:32, 33.

Back to Articles