Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkoofsa Tokko-Dhibbaa Afur

Mul’ata Raajii Raajii Mul’ataa Ibsa: Guyyoota Dhumaatti Firdii Qorannoo fi Firdii Raawwachiiftuu Hubachuu

Author

Jeff Pippenger

Published

February 29, 2024

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Nuti bara raajii raajii Yihudaa taʼeen hojii isaa keessatti yeroo “dhuma baraa”tti, bara 1989 keessa, yeroo Tokkummaan Sooviyeetii waliigaltee iccitii Ronald Reagan fi phaaphaasii Roomaa gidduutti taasifameen haqamee turetti, seera raajii isa kutaa jaʼa xumuraa Daaniʼel kudha tokkoo hiikuudhaan adda baafame dhaabaa jirra. Nutis hojiiwwan sadii-sadii Roomaa fi kufaatiin Baabilon dubartittii fi bineensa isheen irra taaʼuu fi irratti mootummaa gootu Mulʼata kudha torbatti eenyummaa isaanii akka agarsiisan mulʼisneerra.

Ibsi dubartittiin dubartii sanaa fi bineensa sanaa boqonnaa kudha torbaffaa fi kudha saddeettaffaa keessatti dhiyaate murtii adeemsaan guddachaa deemu kan Waaqayyo Baabilonii Ammaa irratti fidu ifatti agarsiisa; kunis seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu irraa jalqabee hamma Mikaa’el ka’ee dhaabbatutti fi carraan qoramuu namaa cufamutti itti fufa. Yeroon sun kutaa jalqabaa Murtii Raawwachiisaa Waaqayyoo kan araarri Isaa waliin makamee raawwatamu agarsiisa. Sana booddee immoo balaa torban dhumaa wajjin araarri tokko illee murtii Isaa keessatti hin makamu. Tarkaanfiiwwan lamaan kun Murtii Qorannoo keessattis tilmaamamaniiru; innis Onkoloolessa 22, 1844 jalqabe. Murtiin qorannoo qorannoo fi murtii warra du’anii wajjin jalqabe; Fulbaana 11, 2001 immoo murtiin qorannoo warra jiraatanii jalqabe.

Firdiinni warra jiranii yeroo lamaatti qoodama; inni jalqabaa Fulbaana 11, 2001 irraa eegala, qorannoo fi firdii isaanii kanneen kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur keessaa taʼuuf kaadhimamtoota taʼan irratti, sababiin isaas firdiin mana Waaqayyoo irraa jalqaba. Firdiin qorannoo warra duʼanii irratti kan raawwatame immoo maqaan isaanii yeroo tokko tokko jireenya isaanii keessatti kitaaba jireenyaa keessatti galmaaʼee ture qofa irratti ture. Maqaan warra duʼanii kan barreeffamee fi galmaaʼe sana booddee kitaaba cubbuu wajjin wal bira qabamee ilaallame. Yoo cubbuun isaanii kan hin himatamne jiraate, maqaan isaanii kitaaba jireenyaa keessaa haqamee ture. Firdiin qorannoo warra jiranii “mana Waaqayyoo irraa jalqaba” jedhamuun ibsama; yeroo firdii qorannoo warra duʼanii keessatti garuu ibsi akkasii barbaachisaa hin turre.

Murtiin qorannoo warra jiraatanii keessatti, Dubbiin Waaqayyoo yommuu warri kuma dhibba afurtamii afur chaappeffamanitti murtiin sun Yerusaalemitti, kan isheen waldaa Waaqayyoo taate, akka jalqabe of eeggannoodhaan ibse. Macaafni Qulqulluun dhugaa kanaaf ragaa kallattiidhaan lammaffaa ni dhiheessa.

> Yeroon murtiin mana Waaqayyoo irraa akka jalqabamuuf gaʼeera; yoo inni nu irraa jalqabe immoo, warra wangeela Waaqayyoo hin ajajamneef dhumni isaanii maal taʼa ree? 1 Phexros 4:17.

Firdiin warra jiraatanii Yerusaalemitti, mana Waaqaatti, ni jalqaba; yeroo addaa immoo firdiin sun itti jalqabu ni jira. Firdiin warra jiraatanii Yerusaalemitti ni jalqaba yeroo qalamni barreessaa sanaa Yerusaalem keessa darbu, dhiiraa fi dubartoota xuraa’ummaawwan mana kiristaanaa keessatti akkasumas biyya keessatti hojjetaman irratti boo’anii iyyan irratti mallattoo kaa’utti.

Kutaan warri wangeelaaf hin ajajamne, Mul’ata boqonnaa torba keessatti warra dhibba afurtamaa fi afurtamii afur kuma sanaa faallaa isaanii taʼaniin adda baafamanii jiru; achittis Yohaannis isaanii “tuuta guddaa” jedhee ibsa. Tuuti guddaan kun, yeroo murtiin warra jiraatanii geggeeffamutti murtaaʼan keessaa lubbuuwwan jiraatan gosa tokko bakka buʼa; isaan seera Waaqayyoo guutummaatti waan hin ajajamneef, guyyaa aduu kan abbaa-phaaphaasii irratti waaqeffachaa turaniiru. Seerri Dilbataa yeroo dhihoo keessatti Ameerikaa keessatti yeroo dhufu, warri ergamaa qalamii cuquliisaa barreessu qabate sanaan Hisqiʼeel boqonnaa sagal keessatti chaappaa argatan, jechuunis chaappaan Mul’ata boqonnaa torbaa isuma sana taʼe, akka mallattoo ol kaafamu. Sana booda warri yeroo ammaa wangeelaaf hin ajajamne Sanbata guyyaa torbaffaaf itti gaafatamoo ni taʼu.

> “Garuu Kiristaanonni dhaloota darban keessaa Dilbata kabajaa turan; akkas gochuudhaan isaanii Sanbata Macaafa Qulqulluu eegaa jiru jechuun yaadanii turan; yeroo ammaa illee waldoota hundumaa keessatti, waldaa Kaatolikii Roomaa illee osoo hin hambisin, Kiristaanonni dhugaan jiran, Dilbanni Sanbata Waaqa irraa murtaa’e akka ta’e amananii qulqullummaadhaan amanu. Waaqayyo qulqullina kaayyoo isaanii fi amanamummaa isaanii isa duratti qabu ni simata. Garuu yeroo kabajni Dilbataa seeraan dirqisiifamu, addunyaanis waajiba Sanbata dhugaa irratti ifa argattu, yeroo sana namni kam iyyuu ajaja Waaqayyoo cabsuudhaan, qajeelfama aangoon isaa kan Roomaa qofaa caalu hin qabneef ajajamu, kanaan Roomaapphaa Waaqayyoo olitti ni kabaja. Inni Roomaafii aangoo sirna Roomaan hundeeffame dirqisiisuuf ulfina ni kenna. Inni bineensichaa fi fakkeenya isaa waaqeffachaa jira. Yeroo sanattis namoonni sirna Waaqayyo mallattoo aangoo Isaa akka ta’e labse sana didanii, bakka isaa isa Roomaan mallattoo ol’aantummaa isheetiif filatte sana kabajan, kanaan mallattoo amanamummaa Roomaatti qabu ni fudhatu—‘mallattoo bineensichaa.’ Dhimmi kun akka kanaan ifatti saba duratti kaa’amee, isaanis ajajota Waaqayyoo fi ajajota namootaa gidduutti filannoo gochuuf yeroo geeffamanitti qofa, warri yakka keessatti itti fufan ‘mallattoo bineensichaa’ ni fudhatu.” The Great Controversy, 449.

Mallattoo warra chaaphaan irratti mallatteeffamanii warra wangeelaaf hin ajajamne gara abboomamuutti waamuudha.

> Guyyaa Isseey keessaa hiddi tokko taʼa; innis sabaaf mallattoo taʼee ni dhaabata; saboonni Ormaa isa barbaadu; boqonnaan isaas ulfina qabeessa ni taʼa. Guyyaa sana keessa immoo, hafeenni saba isaa kan hafan Asoor irraa, Gibxii irraa, Phaaxros irraa, Kuush irraa, Eelaam irraa, Shiinaar irraa, Hamaat irraa, fi odoola galaanaa irraa deebisee argachuuf, Gooftaan yeroo lammaffaaf harka isaa ni diriirsa. Innis sabootaaf mallattoo ni dhaaba; warra Israaʼel keessaa ariʼaman walitti ni qaba; warra Yihudaa facaafamanis rogawwan afurii lafaa irraa walitti ni sassaaba. Isaayaas 11:10–12.

ⵡⵉⴷ ⵓⵔ ⵉⵜⵜⴰⵣⵏ ⴰⴽⴽⴰⵏ ⵉ ⵓⵏⵊⵉⵍ, ⵜⵜⵓⵃⴽⵎⵏ ⴷⵉ ⵜⵎⴷⴷⵓⵔⵜ ⵏⵏⵙⵏ, ⵎⴰⵛⴰ ⴰⵙⵓⵏⵏⴻⵣ ⵏ ⵓⵃⴽⵎ ⵏⵏⵙⵏ ⵉⵍⵍⴰ ⴰⴷ ⵉⴹⴼⵕ ⴰⵃⴽⵎ ⴰⵎⵙⵙⵉⵡⴹ ⵏ ⵉⴷⴷⴰⵔⵏ, ⵏ ⵉⵎⴹⵍⴰⵢⵏ ⴽⵕⴰⴹ ⵉⴹⴼⴰⵕ ⴷ ⵓⴽⴽⵓⵣ ⵏ ⵓⴼⴹⴹⵉⵍ, ⵙⴱⴰⴱⴰ ⴰⵔ ⵓⵔ ⵣⵎⵉⵔⵏ ⴰⴷ ⵎⵎⴰⵖⵏ ⵎⴰ ⵓⵔ ⵙ ⵓⵥⵕⴰⵢ ⵏ ⵉⵔⴳⴰⵣⵏ ⴷ ⵜⵎⵖⴰⵔⵉⵏ ⵉⵡⵛⵎⵏ ⴰⵛⵛⵉⵔ ⵏ ⵕⵕⴱⴱⵉ ⴳ ⵜⵎⵉⵣⵉ ⵏ ⵓⵖⵔⴰⵙ ⵏ ⵓⵣⴳⵣⴰⵡ ⵏ ⴰⵙⵙ ⵏ ⵍⴰⵃⴷ ⵉⴷ ⵉⴷⴷⴰⵏ.

> “Hojiin Hafuura Qulqulluun hojii isaa jechuun, cubbuu, qajeelummaa fi murtii irratti addunyaa amansiisuu dha. Addunyaan akeekkachiifamuu kan dandeessu, warri dhugaa amanan dhugaadhaan qulqulleeffamanii, qajeelfamoota ol’aanaa fi qulqulloota irratti hojjechaa, karaa ol ka’aa fi ulfina qabuun, warra abboommii Waaqayyoo eeganii fi warra isaan miilla isaanii jalatti dhidhiitan gidduu sarara adda baafamuu argisiisuun qofa dha. Qulqulleeffamni Hafuuraa garaagarummaa warra chaappaa Waaqayyoo qaban fi warra guyyaa boqonnaa sobaa eegani gidduu jiru ifatti mul’isa. Yommuu qormaanni dhufu, mallattoon bineensichaa maal akka ta’e ifatti ni mul’ata. Innis Dilbata eeguu dha. Warri dhugaa erga dhaga’anii booddee illee guyyaa kana akka qulqulluu ta’etti ilaaluutti itti fufan, mallattoo nama cubbamaa, isa yeroo fi seerota jijjiiruuf yaade sanaa, ni baatu.” Bible Training School, December 1, 1903.

ᱛᱮᱦᱮ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱵᱤᱪᱟᱨ, ᱚᱠᱟ ᱨᱮ ᱛᱤᱥᱨᱟᱹ ᱮᱞᱤᱭᱟᱹᱦ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱥᱟᱹᱰᱷᱟᱣ ᱦᱩᱭᱩᱜᱼᱟ, ᱥᱮᱱᱚᱜ ᱥᱟᱱᱫᱮ ᱟᱹᱭᱤᱱ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱮᱦᱚᱵ ᱠᱟᱱᱟ। ᱱᱚᱣᱟ ᱵᱟᱨ ᱚᱠᱛᱚ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱠᱟᱱᱟ; ᱯᱷᱟᱨᱥᱟ ᱚᱠᱛᱚ ᱨᱮ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱦᱟᱛᱤᱧ ᱥᱚᱢᱚᱭ ᱫᱚ ᱱᱤᱛᱚᱜ ᱜᱚᱥᱯᱮᱞ ᱵᱟᱹᱛᱟᱣ ᱵᱟᱝ ᱢᱟᱱᱟᱛᱤᱧ ᱠᱚ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ, ᱤᱥᱚᱨᱨᱮᱱᱟᱜ ᱵᱤᱪᱟᱨ ᱫᱚ ᱫᱟᱭᱟ ᱥᱟᱶ ᱢᱤᱫ ᱠᱟᱴᱟᱣ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ; ᱟᱨ ᱛᱤᱱ ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱫᱚ ᱦᱮᱸᱫ ᱠᱟᱹᱜᱤ ᱥᱚᱛ ᱢᱟᱦᱟᱢᱟᱨᱤ ᱥᱮᱱᱚᱜᱼᱟ, ᱚᱠᱟ ᱫᱚ ᱫᱟᱭᱟ ᱵᱮᱜᱚᱨ ᱫᱷᱟᱞᱟᱜᱼᱟ।

> “Yeroon qorannoon itti cufu yeroo dheeraa hin turu. Amma Waaqayyo harka isaa lafa irraa ittisu ni kaasa. Yeroo dheeraadhaaf Inni hojii Hafuura Qulqulluu isaa tiin dhiiraa fi dubartoota dubbachaa ture; isaan garuu waamicha sanaaf hin ajajamne. Amma inni murtiiwwan isaatiin saba isaatti fi addunyaatti dubbachaa jira. Yeroon murtiiwwan kanaa yeroo araaraa ti warra amma iyyuu dhugaan maal akka ta’e barachuuf carraa hin arganneef. Gooftaan gara isaanii laafinaan ni ilaala. Garaan araaraa isaa ni tuqama; harki isaas amma iyyuu fayyisuuf diriirfamee jira. Guutummatti baay’een isaanii warra guyyoota dhumaa kana keessatti yeroo jalqabaatiif dhugaa dhaga’an, keessaa mana nagaa sanaatti ni galfamu.” Review and Herald, November 22, 1906.

Warri inni lallaban hin ajaja wangeelaa miti “bushaayee kan biraa” isa Yesu waamuuf abdachiise dha; inni yeroo waamu isaan sagalee isaa ni dhaga’u.

> “Ani biraa kan biraas qaba, kanneen dallaa kana keessaa hin taane; isaanis fiduun ana irra jira, isaanis sagalee koo ni dhaga’u; achittis dallaa tokkoo fi tiksee tokko ni ta’a.” Yohaannis 10:16.

“Sagaleen” isaan dhaga’an sagalee lammaffaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeet keessaa ta’e sana dha; innis yeroo seerri Dilbataa dhihoo dhufu sanaatti sagalee guddaadhaan iyya; yeroo sanatti firdiin sagaagaltuu guddittii sanaa dachaafama, sababiin isaas xoofoon cubbuu ishii kan yeroo kenniinsa carraa ishiitti guutamee waan ga’eef.

> Raajichi, “Ani ergamaan biraa samiidhaa gad bu’u nan arge; inni aangoo guddaa qaba ture; laftis ulfina isaatiin ifte. Innis sagalee cimaadhaan jabinaan iyye, ‘Baabilon guddittiin kufteerti, kufteerti; mana jireenya hafuurota hamootaa taateerti’” jedha (Mul’ata 18:1, 2). Kunis ergaa isa ergamaa lammaffaatiin kenname sanauma. Baabilon kufteerti; “sababni isaas, isheen saboota hundumaa daadhii dheekkamsa ejja isheetiin dhugsite” (Mul’ata 14:8). Daadhiin sun maalidha?—Barsiisota sobaa ishee. Isheen Adunyaadhaaf Sanbata abboommii afraffaa irraan kan biraa, sanbata sobaa kenniteerti; akkasumas soba Seexanni jalqaba Eeden keessatti Hewaanitti hime sana irra deebi’uun barsiifteerti—lubbuun uumamaan du’a hin qabdu jedhu sana. Dogoggoroota wal fakkaatan baay’ee bal’inaan facaafteerti; “abboommii namootaa akka barsiisaatti barsiisaa” jirti (Maatewos 15:9).

> “Yommuu Yesuus tajaajila isaa uummata duratti jalqabe, Macaafa Qulqulluu xureeffamuu isaa quuqama qulqullina mormuun irraa qulqulleesse. Gochoota tajaajila isaa keessaa kanneen dhumaa keessaa tokko immoo qulqulleessuu Mana Qulqullummaa yeroo lammaffaa ture. Akkuma kana, hojii dhumaa addunyaan akeekkachiifamu keessatti, waamichi adda addaa lama waldoota amantootaa irratti ni taasifama. Ergaan ergamaa lammaffaa, ‘Baabilon kufteerti, kufteerti, magaalaan guddittiin sun; isheen daadhii dheekkamsa ejja ishee keessaa saboota hundumaa waan obaasifteef’ (Mul’ata 14:8) jedha. Iyyuu, iyya guddaa ergaa ergamaa sadaffaa keessatti sagaleen tokko mootummaa samii keessaa akkana jedhee ni dhaga’ama, ‘Ummata koo nana, akka isin cubbuu ishee keessatti hirmaattota hin taaneef, akka dha’icha ishee keessaa illee hin fudhanneef, ishee keessaa ba’aa. Cubbuuwwan ishee hanga samii ga’aniiru; Waaqayyos hammina ishee yaadateera’ (Mul’ata 18:4, 5).” Selected Messages, book 2, 118.

Yeroo seerri Dilbataa yeroo dhihootti Ameerikaa keessatti ba’u, murtiin hojii raawwachiisaa adeemsaatiin Babilonii Ammayyaa irratti jalqaba; akkuma murtiin lamaan walirra bu’anittis, yeroo dhumaa murtii warra jiraatanii ni jalqaba. Ergamichi sadaffaan, hojii Ergamicha Kakuu qopheessuuf karaa qopheessu kan bakka bu’u, hojii yeroo murtii warra jiraatanii—kan Fulbaana 11, 2001 jalqabee, yeroo warri amma iyyuu wangeelaaf hin ajajamne keessaa isa dhumaa sagalee lammaffaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii dhaga’ee Babilon keessaa ba’utti xumuramu—keessatti mul’ata. Hojiin sun qulqulleessuu fi xureessarraa qulqulleessuu mana qulqullummaa warra dhibba keessaa afurtamii afurii fi kuma keessaa afurtamii afurii, jalqaba tajaajila ergamicha karaa qopheessuu keessatti, akkasumas qulqulleessuu fi xureessarraa qulqulleessuu mana qulqullummaa tuuta guddaa, xumura tajaajila ergamicha Ergamicha Kakuu dura karaa qopheessu irratti, ni adda baasa.

Seerri Dilbata Dhihoo dhihaatuutti mul’achuun humna Waaqayyoo guyyaa Pentekostee irratti ta’e irra deebi’amee mul’ata.

> “Nu keessaa tokko illee yeroo amala keenya irratti xurii yookaan balfaan tokko iyyuu jiru chaappaa Waaqayyoo hin fudhatu. Hanqina amala keenya keessaa jiru sirreessuun, mana qulqullummaa lubbuu xuraa’ummaa hundumaa irraa qulqulleessuun nu irratti hafeera. Sana booddee bokkaan boodaa akkuma guyyaa Pheenxeqoosxee irratti bokkaan duraa bartoota irratti bu’e nuttis irratti ni bu’a....”

> “Yaa obboloota, hojii guddaa qophaaʼinaa keessatti maal gochaa jirtu? Warri biyya lafaa wajjin walitti makamanii jiran bifa biyya lafaatiin bocamaa jiru; mallattoo bineensaa fudhachuufis qophaaʼaa jiru. Warri ofitti hin amanamne, warri Waaqa duratti of gad qabanii fi dhugaaaf abboomamuudhaan lubbuu isaanii qulqulleessan garuu bifa mootummaa waaqa irraa taʼe sana fudhachaa jiru; mallattoo Waaqaas adda isaanii irratti argachuuf qophaaʼaa jiru. Yommuu labsichi baʼee mallattoon sun maxxanfamu, amala isaanii bara baraan qulqulluu fi xurii hin qabne taʼee ni hafa.” Testimonies, volume 5, 214, 216.

Asitti dubbii fakkaatu tokko dubbii raajii keessatti nama gufachiisuu dandaʼu, garuu akkas gochuun barbaachisaa miti. Yeroo Pentekoostee bara bartootaa keessatti ergaan humna argate gara Ormootaatti hin geeffamne; isaanis warra yeroo seera Dilbataa dhihoo dhufu keessatti wangeelaaf hin ajajamnedha. Ergaan yeroo Pentekoostee humna argate sun gara Israaʼel duriitti geeffame; isaanis waggaa sadii fi walakkaa dabalataaf yeroo qormaata isaanii isa dhumaa keessa turan.

> Torbanatni kudhan sabaa fi magaalaa qulqulluu kee irrattis murtaa’aniiru; yakka xumuruuf, cubbuuwwan balleessuuf, hamminaaf araara fiduuf, qajeelummaa bara baraa galchuuf, mul’ataa fi raajii cufuuf, iddoo Hundumaa Caalaa Qulqulluu ta’es dibuuf. Daani’el 9:24.

Fariin kun Pentekoostee irratti humna argate sun hanga Isxifaanos waggaa 34tti dhagaadhaan rukutamee ajjeefamutti warra wangeelaaf ajajaman hin taane bira hin geeffamne. Obboleettiin White yeroo hedduu dhugaa kana ibsiti.

> “Ergasii ergamaan, ‘Inni torban tokkoof [waggaa torbaaf] baayʼee wajjin kakuu ni jabeessa’ jedhe. Fayyisaan tajaajila Isaa irratti erga seenee booddee waggaa torbaaf, wangeelli addatti Yihudootaaf lallabamuu qaba ture; waggaa sadii fi walakkaaf Kiristoos Ofii Isaatiin; achiis ergamootaan. ‘Walakkeessa torbanichaatti inni aarsaa fi kennaa ni dhaabsiisa.’ Daani’el 9:27. Birraa bara A. D. 31 keessa, Kiristoos aarsaa dhugaa taʼe Qaraaniyoo irratti dhiyaate. Yeroo sana haguuggiin mana qulqullummaa gidduutti lamatti tarsaʼe; kunis qulqullummaa fi hiika tajaajila aarsaa irraa deebiʼuu isaa agarsiise. Yeroon aarsaanii fi kennaan lafa irraa dhaabatu gaʼe ture.”

> “Ⲡⲓⲟⲩⲁⲓ ⲛ̀ϩⲉⲃⲇⲟⲙⲁⲥ—ϣⲁϣϥ ⲛ̀ⲣⲟⲙⲡⲉ—ⲁϥϫⲱⲕ ϧⲉⲛ A. D. 34. Ⲧⲟⲧⲉ ϩⲓⲧⲉⲛ ⲡⲱⲛⲓ ⲛ̀ⲧⲉ Ⲥⲧⲉⲫⲁⲛⲟⲥ ϩⲓⲧⲉⲛ ϩⲁⲛⲱⲛⲓ, ⲛⲓⲒⲟⲩⲇⲁⲓ ⲁⲩϯⲥⲫⲣⲁⲅⲓⲍⲉ ⲉ̀ⲧⲟⲩⲥⲉⲧϩⲏⲟⲩ ⲛ̀ⲕⲁⲕⲟⲥ ⲉ̀ⲡⲓⲉⲩⲁⲅⲅⲉⲗⲓⲟⲛ; ⲛⲓⲙⲁⲑⲏⲧⲏⲥ ⲉⲧⲁⲩⲫⲱⲣϫⲟⲩ ⲉ̀ⲃⲟⲗ ϩⲓⲧⲉⲛ ⲡⲓⲇⲓⲱⲅⲙⲟⲥ “ⲁⲩϣⲉ ⲉ̀ⲃⲟⲗ ϩⲓⲥⲉⲛⲙⲁ ⲛⲓⲃⲉⲛ ⲉⲩϩⲓⲱⲓϣ ⲙ̀ⲡⲓⲥⲁϫⲓ” (Acts 8:4); ⲟⲩⲟϩ ⲙⲉⲛⲉⲛⲥⲱⲥ ⲁ̀ⲡⲓⲇⲓⲱⲕⲧⲏⲥ Ⲥⲁⲩⲗⲟⲥ ⲕⲟⲧϥ, ⲟⲩⲟϩ ⲁϥϣⲱⲡⲓ ⲙ̀Ⲡⲁⲩⲗⲟⲥ, ⲡⲓⲁⲡⲟⲥⲧⲟⲗⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ ⲛⲓⲉⲑⲛⲟⲥ.” The Desire of Ages, 233.

Ergaan Kristos duʼaa kaʼee guyyoota shantama booddee Qilleensa Qulqulluudhaan humneffame sun, seera Dilbataa keessatti yeroo wangeelli hoolota Kristoos kanneen biroo Baabilon keessaa waamu sanaan wal simata; taʼus, yeroo waggoota sadii fi walakkaa fannoo booddee Yihudoonni “diddaa isaanii wangeela irratti chaappeessan”tti gaʼanitti qofa ture; achiis ergaan sun gara Ormootaatti darbe; isaanis yeroo sana warra wangeelaaf hin ajajamne turan. Wanti wal faallessuu fakkaatu kunis yeroo bara 34 Dh.K.B keessatti Yihudoonni diddaa isaanii wangeela irratti chaappeessan jedhamee ibsamuu isaatiin caalaatti guddifama; jechuunis, Obboleettii White garuu kana irraa adda jechuun dubbatti.

> “Sirni guutuun sirna aarsaa hundi Kiristoosiin mallatteeffamaa waan tureef, Isaa malee gatii tokko illee hin qabu ture. Yeroo Yihudoonni Isatti mormuu isaanii Isa du’atti dabarsee kennuudhaan cimsanitti, waan mana qulqullummaa fi tajaajila isaa hiika qabu godhu hunda ni didan. Qulqullinni isaa irraa ka’e ture. Badiisatti murtaa’e ture. Guyyaa sana irraa jalqabee aarsaanii fi tajaajilli isaanii wajjin walqabatu hiika dhabanii turan. Akkuma aarsaa Qaayin, isaan fayyisaa irratti amantii hin ibsan turan. Kiristoosin du’atti dabarsee kennuudhaan, Yihudoonni dhugumaan mana qulqullummaa isaanii ni diigan. Yeroo Kiristoos fannifametti, haguuggiin keessaa kan mana qulqullummaa gubbaa irraa hamma jalaatti bakka lamatti tarsa’e; kunis aarsaan guddaan inni dhumaa dhiyaatee akka ture, sirni aarsaa immoo bara baraan akka xumurame agarsiisa.” The Desire of Ages, 165.

Yihudoonni Wangeela diduu isaanii dhagaadhaan rukutamuu Istifaanositti moo fannoo Kiristoositti chaappessan? Wanti wal-faallaa fakkaatu kun, humni Waaqayyoo Pentekoostee irratti mul’ate seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu wajjin walqabsiisuu keessatti mul’atu sana wajjin walitti hidhata qaba.

ଆମେ ପରବର୍ତ୍ତୀ ଲେଖାରେ ଏହି ପ୍ରତୀତ ବିରୋଧାଭାସକୁ ସୁସ୍ପଷ୍ଟ କରିବାକୁ ଉଦ୍ଦିଷ୍ଟ କରୁଛୁ, କିନ୍ତୁ ମୁଁ ଆମକୁ ସ୍ମରଣ କରାଇବାକୁ ଇଚ୍ଛା କରୁଛି ଯେ, ଏହି ବିଶେଷ ବିଚାରଣାର ଉଦ୍ଦେଶ୍ୟ ସେହି ତଥ୍ୟର ଉପରେ ଆଧାରିତ, ଯାହାକି ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବକ୍ତାମାନଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ଚିହ୍ନିତ ହୋଇଛି—ଶେଷ ଦିନଗୁଡ଼ିକରେ ପରମେଶ୍ୱରଙ୍କ ଲାଓଡିକୀୟ ଲୋକମାନେ ନ୍ୟାୟକାର୍ଯ୍ୟକୁ ବୁଝନ୍ତି ନାହାନ୍ତି। ଆମେ ନ୍ୟାୟକାର୍ଯ୍ୟର ବିଭିନ୍ନ କାଳପର୍ଯ୍ୟାୟ ଓ ଉଦ୍ଦେଶ୍ୟଗୁଡ଼ିକୁ ପୁନର୍ବୀକ୍ଷା କରିବା ପାଇଁ ସମୟ ନିଅଇଛୁ, ଯେଣ୍ଟାକି ଅନୁସନ୍ଧାନମୂଳକ ଓ କାର୍ଯ୍ୟକାରୀ—ଏହି ଉଭୟ ନ୍ୟାୟକାର୍ଯ୍ୟ କିପରି ଶୀଘ୍ର ଆସୁଥିବା ରବିବାର ଆଇନରେ ଏକତ୍ର ହୁଏ, ସେ ବିଷୟରେ ଆମେ ସ୍ପଷ୍ଟ ହୋଇପାରିବୁ। ଆମେ ଯେ ପ୍ରତୀତ ବିରୋଧାଭାସଗୁଡ଼ିକ ଏମାତ୍ର ଉପସ୍ଥାପନ କରିଛୁ, ସେଗୁଡ଼ିକ ସହ ସମ୍ବନ୍ଧିତ ପ୍ରକାଶନକୁ ଦେଖିବା ପାଇଁ, ଏହି ଉପାଦାନଗୁଡ଼ିକର ପୁନର୍ବୀକ୍ଷା ଆବଶ୍ୟକ ଥିଲା।

Nuti barruu itti aanuun qorannoo kana ni itti fufna.

> “Kaatoilikiin Roomaa akka jijjiiramni Sanbataa kun mana kiristaanaa isaanii tiin taasifame ni amanu; jijjiirama kana mataa isaa immoo akka ragaa aangoo ol’aanaa mana kiristaanichaa ni dhiheessu. Guyyaa jalqabaa torbanii akka Sanbataatti eeguu isaanii keessatti, Pirootestaantonni humna ishee wantoota waaqayyoo keessatti seera tumuu ni beekamtii kennu jedhu. Manni kiristaanaa Roomaa da’oo dogoggora hin qabne ta’uu ishee irraa hin deebi’in; addunyaan fi manneen kiristaanaa Pirootestaantii Sanbata sobaa isheen uume yeroo fudhatan, Sanbata Yihowaa garuu yeroo didan, dhugumaan da’oo kana ni beekamtii kennu. Isaan jijjiirama kanaaf aangoo akka ragaa caqasuu danda’u; garuu dogoggorri yaada isaanii salphaatti ni hubatama. Phaaphaasiin ga’umsa gahaa qaba; Pirootestaantonni of gowwoomsaa, dhugaa dhimma kana keessa jiruuf ija isaanii fedhii isaaniitiin cufachaa akka jiran ni arga. Akkuma sirni Dilbataa fudhatama argachaa deemu, inni ni gammada; dhuma irratti guutuun addunyaa Pirootestaantii hunda alaabaa Roomaa jalatti akka fidu mirkanaa’ee itti dhaga’ama.”

> “Jijjiiramni Sanbata kana mallattoo yookaan chaappa’a aangoo waldaa Roomaa ti. Warri, gaaffiiwwan abboommii afraffaa hubatanii, Sanbata sobaa iddoo Sanbata dhugaa eeguu filatan, kanaan aangoo isa qofaatiin ajajameef kabaja kennu. Mallattoon bineensichaa Sanbata paaphaasummaa ti; inni guyyaa Waaqayyo ramade bakka bu’ee addunyaadhaan fudhatameera.

> “Garuu yeroo mallattoo bineensaa, akkuma raajii keessatti murtaa’etti, fudhachuuf ta’e ammatti hin geenye. Yeroon qormaataa ammatti hin geenye. Kiristaanonni dhugaan waldaa hundumaa keessatti jiru; waldaa Roomaa Kaatoolikii illee irraa hin hafne. Namni tokko illee hammeeffamee hin murteeffamu hamma inni ifa argatutti fi dirqama abboommii afraffaa hubatutti. Garuu yeroo labsiin Sanbata sobaa sana raawwachuuf dirqamsiisu ba’utti, fi iyya guddaan ergamaa sadaffaa namoota bineensaa fi fakkeenya isaa waaqeffachuu irraa akeekkachiisuttis, sararri sobaa fi dhugaa gidduu jiru ifatti ni baafama. Sana booddee warri ammas yakka keessatti itti fufan mallattoo bineensaa adda isaanii irra yookaan harka isaanii irra ni fudhatu.

> “ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱯᱟᱭᱟᱹᱨ ᱛᱮ ᱟᱞᱮ ᱱᱚᱣᱟ ᱚᱠᱛᱚ ᱨᱮ ᱱᱮᱛᱟᱨᱚᱜ ᱠᱟᱱᱟ। ᱡᱚᱠᱷᱚᱱ ᱯᱨᱳᱴᱮᱥᱴᱟᱱᱴ ᱜᱤᱨᱡᱟᱜᱚᱴ ᱢᱤᱫ ᱵᱷᱩᱞ ᱫᱷᱚᱨᱚᱢ ᱠᱮ ᱫᱷᱟᱨᱟᱭ ᱨᱮ ᱥᱮᱠᱩᱞᱟᱨ ᱯᱮᱹᱲᱟ ᱥᱟᱛᱷᱤ ᱦᱚᱡ ᱢᱮᱱᱟᱜᱼᱟ, ᱚᱱᱟ ᱵᱷᱩᱞ ᱫᱷᱚᱨᱚᱢ ᱨᱮ ᱵᱤᱨᱩᱫ ᱠᱟᱱᱟ ᱠᱷᱟᱛᱤᱨ, ᱚᱠᱟ ᱛᱮ ᱩᱱᱠᱩ ᱯᱩᱨᱵᱚᱯᱩᱨᱩᱥ ᱠᱚ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱥᱟᱱᱟᱝ ᱮᱛᱚᱢ ᱱᱤᱨᱭᱟᱛᱚᱱ ᱥᱟᱦᱟᱣ ᱞᱮᱱᱟ, ᱛᱚᱵᱮ ᱯᱟᱯᱟᱞ ᱥᱟᱵᱟᱛ ᱜᱤᱨᱡᱟ ᱟᱨ ᱨᱟᱡ ᱫᱩᱭᱠᱟᱹ ᱢᱤᱞᱟᱹᱣ ᱥᱟᱥᱚᱱ ᱛᱮ ᱵᱟᱫᱷᱭᱚᱛ ᱦᱚᱪᱚᱜᱼᱟ। ᱫᱤᱥᱚᱢ ᱵᱷᱮᱫᱽᱟᱜ ᱫᱷᱚᱨᱚᱢᱪᱷᱟᱲ ᱦᱚᱪᱚᱜᱼᱟ, ᱚᱠᱟ ᱡᱟᱦᱟᱱ ᱫᱤᱥᱚᱢ ᱵᱷᱚᱝᱥ ᱨᱮᱜᱮ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫᱼᱟ।” Bible Training School, February 2, 1913.

Back to Articles