Article

# Kitaaba Daani’elii - Lakkoofsa Torbaatama

Gabateewwan Durii Irraa Hamma Itti Gaafatamummaa Ammaatti: Imala Kakuu Mul’isuu

Author

Jeff Pippenger

Published

February 3, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Yommuu Gooftaan Israa’el durii wajjin kakuu seene, akka hundee fi mallattoo hariiroo kakuu sanaatti gabatee lama kenne. Gabateen lamaanis itti gaafatamummaa Israa’el durii, gabatee lamaan sanaaf dhugaa ba’umsa jiraataa addunyaatti dhiheessuu isaanii, ifa godhe. Yommuu Gooftaan Israa’el ammayyaa wajjin kakuu seene, akka hundee fi mallattoo hariiroo kakuu sanaatti gabatee lama kenne. Gabateen lamaanis itti gaafatamummaa isaanii, gabateewwan afran hundaaf dhugaa ba’umsa jiraataa addunyaatti dhiheessuu isaanii, ifa godhe.

Gabateen lamaan kun Israa’el durii isa dhugaa isa durii gibira garbummaa biyya Gibxii keessaa erga Waaqayyo isaan baasee, akkasumas erga inni isaan karaa ce’umsa Galaana Diimaa keessatti mudate sanaa dabarseen booddee kennaman. Yeroon Israa’el durii isa dhugaa garbummaa keessatti ture raajii keessatti addatti waggaa dhibba afurii fi soddomii ta’uu isaatiin ibsamee ture; yeroo garbummaa keessa turanittis Israa’el durii isa dhugaa Sanbata guyyaa torbaffaa irraanfatee, eeguu isaas dhiise.

Gabateen Seeraa lamaan kun Israa’elii ammayyaa hafuuraa kan ammayyaa taate gabrummaa hafuuraa hidhaa Kaatolikii keessaa Waaqayyo erga isaan baasee booddee, akkasumas erga inni isaan karaa abdii kutannaa guddaa bara 1844 sanaatiin dabarseen booda, isaaniif kennaman. Yeroon Israa’elii ammayyaa hafuuraa sun keessa gabrummaa jirtu keessatti dabarsite raajii keessatti addatti waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatama jechuun ibsamee ture; yeroo gabrummaa keessa jirtuttis Israa’elii ammayyaa hafuuraa Sabata guyyaa torbaffaa irraanfattee, eeguu isaas dhiifte.

Yeroo isa seenaa keessatti Waaqayyo gabateewwan lama Muuseetti kenne, inni Israa’el durii bira geessuuf, yeroo sanuma obboleessi isaa Aroon fakkii warqee jabbii tokkoo hojjechaa ture. Gabateewwan lamaan Abboommii Kurnan ibsuun Waaqayyo Waaqa hinaaffaa qabu akka ta’eedha; hinaaffaan Isaas addumaan waaqeffannaa fakkii duratti mul’ata; Muuseenis yeroo tulluu irraa gad bu’e, Israa’el duriin qullaa isaanii fakkii warqee isa namicha akka afaan dubbiiti Waaqayyoo ta’uuf filatameen hojjetame sana naannoo isaa marsee sirbaa ture.

> Museen dubbii Waaqayyo isa erge sanaa hundumaa, fi mallattoolee inni akka godhu isa ajaje hundumaas Arooniitti hime. Museenii fi Aroonis deemanii maanguddoota ilmaan Israa’el hundumaa walitti qaban; Arooniis dubbii Waaqayyo Museetti dubbate hundumaa dubbate, fuula uummataattis mallattoolee sana hojjete. Ba’uu 4:28–30.

Obboleessi raajicha seenaa kakuu keessatti yeroo gabateewwan kakuu lama kennamanitti Israa’el durii geggeesse, fincila fakkii hinaaffaa sana keessatti hoogganaa ture. Abbaan manaa raajittii seenaa kakuu keessatti yeroo gabateewwan kakuu lama kennamanitti Israa’el ammayyaa geggeesse immoo, fincila bara 1863 keessatti hoogganaa ture; akkasumas bara 1863 dhaloota jalqabaa Adventizimii akka fakkii hinaaffaa karra iddoo aarsaa seensatti kaa’ameetti bakka bu’ee agarsiisa.

> Inni inniin jedhe, Ilma namaa, amma gara kaabaatti ija kee ol qabi. Anis gara kaabaatti ija koo ol qabe; kunoo, balbala iddoo aarsaatti, karaa seensaatti, fakkiin hinaaffaa sun gara kaabaatti ture. Hisqiʼeel 8:5.

“Inni aarsaa” fakkeenya Kiristoosi.

> “Nu balaa kan keessa jirra kan qulqulluu fi waan idilee walitti makuuf. Ibiddi qulqulluun Waaqayyo biraa dhufu hojii keenya keessatti hojii irra ooluu qaba. Iddoon aarsaa dhugaan Kiristoos; ibiddi dhugaan immoo Hafuura Qulqulluu dha. Inni kun kaka’umsa keenya. Namni tokko Hafuura Qulqulluun qajeelfamee fi geggeeffamuun alatti gorsaa amanamaa ta’uu hin danda’u. Yoo nu Waaqayyo irraa fi warra Inni filate irraa garagallee iddoowwan aarsaa alagaa bira deemnee gaafanne, akka hojii keenyaatti deebii ni arganna.” Selected Messages, book 3, 300.

“Balballi” jechuun waldaa dha.

> “Lubbuu gad of deebii kennuuf qophaa’eef, mana Waaqayyoo isa lafa irra jiru karra mootummaa samii ti. Faaruun galataa, kadhannaan, dubbiileen bakka bu’oota Kiristoosiin dubbataman, uummata waldaa isa ol jiruuf, waaqeffannaa isa ol’aanaa sanaaf, isa keessatti wanti xureessu tokko illee hin seenneef qopheessuuf karaa Waaqayyo murteesse dha.” Testimonies, volume 5, 491.

୧୮୬୩ ମସିହାରେ, ଲାଓଦିକିଆନ୍ ଆଡଭେଣ୍ଟିଜ୍ମ ଏକ ବିଧିସମ୍ମତ ଭାବେ ନିବନ୍ଧିତ ଚର୍ଚ୍ଚ ହେଲା ଏବଂ ଏକ ଆନ୍ଦୋଳନ ରହିବାକୁ ବନ୍ଦ କଲା। ସେହି ସମୟରେ ସେମାନେ ଚର୍ଚ୍ଚ-ଇତିହାସରେ “ପ୍ରବେଶ” କଲେ। ୧୮୬୩ ମସିହାରେ, ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କ ଚର୍ଚ୍ଚ ଯୁକ୍ତରାଷ୍ଟ୍ର ସରକାର ସହ ଏକ ବିଧିସମ୍ମତ ସଂଘରେ ପ୍ରବେଶ କଲା। ସେହି ବର୍ଷରେ ସେମାନେ ହବକ୍କୂକଙ୍କର ଦୁଇଟି ପବିତ୍ର ତାଲିକାଙ୍କ ସ୍ଥାନରେ ପ୍ରତିସ୍ଥାପନ କରିବା ପାଇଁ ଏକ ଜାଲିଆତି ଚାର୍ଟ ମଧ୍ୟ ପ୍ରବେଶ କରାଇଲେ। ଦ୍ୱିତୀୟ ତାଲିକା ପ୍ରସ୍ତୁତ ହେବାମାତ୍ରେ, ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୂଳକ ଇତିହାସର ଦୃଷ୍ଟିରୁ ଆରୋନ୍‌ଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ପ୍ରତୀକୀକୃତ ହୋଇଥିବା ଲୋକମାନେ ଏକ ଜାଲିଆତି ପ୍ରତିମା ପ୍ରସ୍ତୁତ କରୁଥିଲେ।

Ajajni lammaffaan lammaffaa akeekkachiisa waaqeffannaa waaqota sobaa fi fakkiiwwan waaqeffachuu irratti caalaatti ifaafi addatti kennameedha. Achi keessattis Waaqayyo amala Isaa akka Waaqa hinaaffaa qabuutti ifa godha. Akkasumas achumatti, akka Inni murtii isaa warra hamaa irratti hamma dhaloota sadaffaatti fi afraffaatti tursiisu bu’uura sana kaa’a. Ajajawwan Kurnan galmee amala Kiristoositi.

> “E ka jingkyntait ïa U Khrist, lem bad ki jingmih kiba la bud, ki long ka jingkitkhlieh jong ki. Ka pop jong ka ri bad ka jingjot jong ka ri ki la wan na ki nongïalam niam.”

> “Bara keenya keessatti dhiibboon hojii irra jiran kunneen tokkoo mitiiree? Qonnaan bultoota iddoo wayinii Gooftaa keessaa baayʼeen isaanii tarkaanfii geggeessitoota Yihudootaa hordofaa hin jiraniiree? Barsiisonni amantii namoota irraa dirqama ifaa dubbii Waaqayyoo isaan irraa garagalchaa hin jiraniiree? Qajeelummaa seera Waaqayyoo keessatti ajajamu barsiisuu mannaa, cubbuu keessatti daddarbuu barsiisaa hin jiraniiree? Manni sagadaa waldoota amantii hedduu keessaa uummanni akka seerri Waaqayyoo isaan irratti dirqama hin qabne barsiifama. Aadaa, sirna, fi duudhaa namootaa ol kaafamu. Kennaawwan Waaqayyootiin of tuulummaan fi of qusannaan guddifamu; yeroo kana keessatti mirgi Waaqayyoo garuu tuffatama.”

> “Seera Waaqayyoo gara biraatti dhiisuudhaan, namoonni waan isaan hojjetaa jiran hin beekan. Seerri Waaqayyoo ibsa amala Isaa ti. Inni qajeelfamoota mootummaa Isaa of keessaa qaba. Namni qajeelfamoota kana fudhachuu dide, daandii eebbawwan Waaqayyoo itti yaa’an alatti of kaa’aa jira.” Christ’s Object Lessons, 305.

Amalli Kiristoos fakkeenya Isaa ti; innis akka inni Waaqa hinaafu taʼe of keessatti hammata. Hinaaffaan Waaqayyoo yeroo Kiristoos mana qulqullummaa yeroo lama qulqulleessetti Isatti mulʼate. Yeroo mana qulqullummaa yeroo jalqabaatiif qulqulleessetti, bartoonni hojii sana argan sana booda Caaffanni Qulqullaaʼoon hinaaffaa Waaqayyoo akka eeru yaadatan.

> Ayyaanni Faasikaa Yihudootaa dhiʼaate ture; Yesuusis Yerusaalemitti ol baʼe; mana qulqullummaa keessattis warra loonii fi hoolotaa fi gugee gurguran, akkasumas warra maallaqa jijjiiran taaʼanii argate. Innis funyoo xixinnaadhaan qaccee tolchee, isaanii hundumaa, hoolotaas, loonotas mana qulqullummaa keessaa ariʼe; maallaqa warra jijjiiraniis bittinneesse, minjaalota isaaniis garagalche; warra gugee gurguraninis, “Kana asii keessaa fuudhaa; mana Abbaa koo mana daldalaa hin godhinaa” jedhe. Barattoonni isaas, “Hinaaffaan mana keetii na nyaateera” jechuun barreeffamee akka jiru yaadatan. Yohaannis 2:13–17.

Caaffata Qulqulluu keessatti, afaan Ibrootaatiinis afaan Giriikiitiinis jechi “hinaaffaa qabu” jedhu akkasumas jecha “inaaffaa” jedhu dha. Isaan walumaagalatti jecha tokko dha. Yommuu Kiristoos mana qulqullummaa qulqulleesse, inni hinaaffaa Waaqayyoo mul’isaa ture; kunis amala Waaqayyoo keessaa keessaa amaloota isaa keessaa isa abboommii lammaffaatti ibsamee fi adda durummaan waaqeffannaa waaqota sobaa irratti mul’atu dha. Yommuu Museen gaara irraa gabatee lamaan sana qabatee gad bu’ee waan Aaron godhe fi waan sabni sun gochaa ture hubate, gabatee lamaan sana caccabse. Gabateen lamaan sun fakkeenya dhugaa hinaaffaa turan; sababiin isaas isaan bifa qaamaa keessatti Waaqayyo Waaqa hinaaffaa qabu ta’uu isaa agarsiisan turan. Yommuu Museen gabatee lamaan sana caccabse, inni hinaaffaa sana isa abboommii lammaffaatti ibsame sanauma mul’isaa ture.

> Musiinis garagalee deebiʼee gadi buʼe; gabateewwan dhugaa baʼumsaa lamaanis harka isaa keessa turan. Gabateewwan sun gama isaanii lamaanin irratti barreeffamanii turan; gama tokkoonii fi gama kaaniinis irratti barreeffamanii turan. Gabateewwan sun hojii Waaqayyoo turan; barreeffamni isaaniis barreeffama Waaqayyoo ture, gabateewwan sana irratti qotamee ture. Yommuu Iyyaasuun sagalee uummataa yeroo isaan iyyan dhagaʼetti, Museedhaan, “Buufata keessa sagaleen waraanaa jira” jedhe. Innis, “Sagaleen kun sagalee warra injifannoo argatanii iyyanii miti; yookaanis sagalee warra moʼatamanii boʼanii miti; ani garuu sagalee warra faarfatanan dhagaʼa” jedhe. Akkasumas, akkuma inni buufatichaatti dhihaateen jabbicha sanaa fi sirba isaanii arge; dheekkamsi Musees baayʼee bobaʼe, gabateewwan sana harka isaa keessaa darbatee tulluu sana jala caccabse. Baʼuu 32:15–19.

Gabateen lamaan sun dhugaa amala Waaqayyoo turan. Amalli Waaqayyoo suuraan qajeelummaa Kiristoosiin namoota keessatti bocamuudha. Gabateen lamaan sun suuraa hinaaffaa isa dhugaa ti; yeroo suuraan hinaaffaa isa dhugaa Israa’el durii keessatti kennamaa ture sana keessatti immoo Aroon suuraa hinaaffaa sobaa tolchee ture. Warri Kiristoos isaan keessa bocame suuraa Isaa fi uffata qajeelummaa Isaa qabu; ta’us warri ayyaana Aroon kabajan qullaa isaanii ta’anii sirbaa turan, sababiin isaas isaan Laa’odiiqeyaa turan. Laa’odiiqeyoonni “hiyyeeyyii, rakkattoota, harka qalleeyyii, jaamota, qullaa” dha.

> Muunseen yeroo sabni qullaa taʼan argu, (sababiin isaas Aroon diinota isaanii gidduutti salphina isaanii taʼuuf akka isaan qullaa taʼan godhee ture). Baʼuu 32:25.

Bara 1856tti, waggoota torba chaartiin sobaa hojjetamuu isaa dura, Jamsii fi Ellen White lamaan isaanii sochiin sun gara haala Laa’odiiqeyaa ceʼuu isaa adda baafatan. Bara 1863tti, Adveentizimiin akka Israa’el durii fakkeenya hinaaffaa sobaa sana naannoo isaa sirbanitti qaamaan “qullaa” turetti, akkasuma karaa hafuuraatiin “qullaa” ture. Sobaan Aaroniin hojjetame waaqeffannaa tolfamaa warqee irraa hojjetame ture; garuu fakkeenya jabbii ture, innis bineensa. Inni fakkeenya bineensaa ture; akkasumas fakkeenya bineensichaafis ture. Jabbii warqee fakkeenya bineensaa ture; garuu akkasumas waaqolii Aaroniin haqa malee Israa’elin gabrummaa Gibxii keessaa baasan jedhee labsamaniif qulqulleeffamee ture.

> Inni harka isaanii irraa fuudhee, meeshaa qotinsaan boccee, jabbii baqfamee tokko tolche; isaanis, “Yaa Israa’el, warri biyya Gibxii keessaa si baasan kun waaqota kee ti” jedhan. Aaron yommuu kana arge, isa duratti iddoo aarsaa ijaare; Aaronis labsii baasee, “Bori ayyaanni Waaqayyoof ta’a” jedhe. Isaanis ganama barii bariisanii aarsaa gubamu dhiʼeessan, aarsaa nagaa illee fidan; sabni sun nyaachuu fi dhuguuf taaʼe, ergasii taphachuuf kaʼe. Ba’uu 32:4–6.

jabbiin warqee fakkii bineensaa ture; garuu waaqolii sobaatiif qulqulleeffamee waan tureef, akkasumas inni fakkii (aarsaa) bineensaatiif taʼe. Fakkiin sun warqee irraa hojjetame; warqeen mallattoo Baabilonii dha; innis jabbii ture, kan tajaajila mootummaa qulqulluu keessatti bifa aarsaa keessaa isa ol aanaa taʼe. Inni waaqolii Gibxiitiif qulqulleeffame. Baabilonii Dhoksaa (sababni isaas dhuga-baatonni raajii hundi dhuma addunyaa ni agarsiisu) dubartii bineensa irra yaabbattu irraa ijaaramti. Bineensi dubartittiin irra yaabbattu sun Gamtaa Mootummootaa (mootota kudhan) dha; innis mallattoo jawwee, amantii-dhabuu, fi Gibxii dha. Dubartittiin ofii ishee immoo mana kiristaanaa dhugaa Waaqayyoo fakkeessitu sobaa dha. Jabbii warqee Aaroon waaqolii Gibxiitiif qulqulleesse sun sagaagaltuu guddoo Mul’ata boqonnaa kudha torbaffaa keessatti ibsamtu, isheen Baabilonii (warqee), bineensa (Gibxii) irra yaabbattu, fi mana kiristaanaa sobaa (jabbii) taateef fakkeenya taʼe.

Yeroo wal fakkaatutti Aaron iddoo aarsaa ijaare; kunis, akkuma irratti ibsame, Kiristoos isa iddoo aarsaa dhugaa taʼe agarsiisa. Innis itti aansuudhaan sirna waaqeffannaa sobaa hundeesse; sababni isaas guyyaa itti aanuuf ayyaana Gooftaadhaaf labsuu isaati. Jabbii warqee Aaronis fakkii bineensichaatiifii “kan” bineensichaa ture; inni “fuuldura” Kiristoos sobaa tokkoo dura dhaabame; akkasumas guyyaan tokko sirna waaqeffannaa sobaa isaa kabajuuf addatti ramadame.

Ameerikaanonni humni fakkii bineensichaa dhaabuudha; ergasii immoo addunyaan fakkeenya isaa akka hordoftu ni dirqamsiisa. Ameerikaanonni sirna waaqeffannaa sana addunyaa irratti dirqamaan feʼuuf humna qabu; akkasumas inni sana bineensicha duratti, jechuunis “isa duratti” ni raawwata.

> Anis bineensa kan biraas lafa keessaa ol ba’u arge; inni gaanfa lama hoolaa fakkaatan qaba ture, akka jawwee immoo dubbata ture. Innis aangoo bineensa isa duraa hundumaa isa duratti hojjeta; lafaa fi warra ishee keessa jiraatanis bineensa isa duraa, madaan isaa du’a geessisu fayye ture sana akka waaqeffatan godha. Mul’ata Yohaannis 13:11, 12.

Nama cubbuu, kan paaphaasii taʼe, bineensa galaanaa Mul’ata boqonnaa kudha sadii keessatti ibsame dha. Yeroo Ameerikaan tokkoomte akka jawwee dubbattu, jechuunis seera Dilbataa yeroo dhiyoo dhufu sanatti, yeroo sana addunyaan bifa bineensicha isa “fuuldura” isaa dhaabatu akka gootu dirqisiisuu jalqabdi. Bineensi fuuldura Ameerikaa Tokkoomtee (bineensa lafa irraa baʼe sanaa) jiru, paaphaasii dha (bineensa galaanaa sana). Paaphaasiin Kiristoos sobaa dha; Aaroonnis suuraa warqee isaa fuuldura Kiristoos sobaa tokkootti dhaabe; Kiristoosiin iddoon aarsaa dhugaa waan taʼeef. Aaroons yeroo sana sirna waaqeffannaa sobaa, akkuma labsii guyyaa ayyaanaa guyyaa itti aanu sana geggeeffamuun argisiifametti, hundeesse. Ameerikaan Tokkoomtes sirna waaqeffannaa sobaa dirqisiifti; innis akkasuma guyyaa waaqeffannaa sobaa wajjin walqabata.

Yommuu Museen tulluu irraa buʼe, falmiin sun fakkii hinaaffaa dhugaa fi sobaa gidduutti ture—fakkii Kiristoos yookaan fakkii Seexanaa. Fakkenyi sobaa sun Kiristoos sobaa (iddoo aarsaa), muuxannoo sobaa (Laaʼodiiqee), guyyaa waaqeffannaa sobaa (“bor ayyaanni Gooftaa ni taʼa”) of keessaa qaba ture. Fincilli jabbii warqee fincila seera Dilbataa dhufuuf jedhu bakka buʼa; garuu akkasumas fincila Adventizimii Laaʼodiiqee bara 1863 keessa ture illee bakka buʼa.

Bara 1863 keessa, gabatee sobaa tokko, akkuma gabateewwan lamaan Habaaquuq irratti mul’atanitti, dhagaa gatii guddaa abjuu Miilerii dhoksuuf dhiyaate. Gabateewwan lamaan sun, gabateewwan lamaan Museen gaara irratti fudhateen fakkeenya isaanii argatanii turan. Bara 1863 keessa, mootummaa Yunaayitid Isteets waliin walitti dhufeenyi seeraa tokko godhame; kanaanis sochiin Miilerootaa xumuramee, sochiin Laa’odiiqeyaa akka waldaa Seventh-day Adventistitti seeraan galmeeffame. Walitti dhufeenyi sun fakkii bineensicha Aaroniin bakka buufame; innis raajii keessatti walmakaa Waldaa fi Mootummaa ta’ee hiikama; kanaafis Miileroonni bara 1863 keessatti hariiroo Waldaa fi Mootummaa hundeessuu isaanii fakkeenya ta’ee, akkasumas Yunaayitid Isteets yeroo seerri Dilbataa dhihaatu sana fakkeenya ta’a.

Warriin qullaa dhiiraa Aaronii, muuxannoo sobaa Laaʼodiiqeyaa bakka buʼan, akkuma sochi Millerootaa bara 1856 keessatti taʼe sana taʼan. Muuxannoon hafuuraa warri shubbisan qullaa Aaroniin bakka buʼame, muuxannoo Musee wajjin walbira qabamee mormii keessa ture; Museen hinaaffaa amala Waaqayyoo waaqeffannaa waaqota sobaa irratti mulʼisaa ture. “Shubbisni” raajii keessatti mallattoo gowwoomsaa ti; warri shubbisan qullaa Aaroniis, akkuma Ameerikaan Addunyaa hundumaa baandii Nebukadnezaaritti akka “shubbisu” dirqisiiftu, yeroo sagaagaltuun Xiiroos faarfannaa ishee sirbitu, gowwoomsicha fidamu illee bakka buʼu.

Bara 1863tti keessa sochiin Millariitii Laa’odiiqeyaa gara waldaa Seventii-dee Adveentistii Laa’odiiqeyaa seeraan galmaaʼeetti ceʼe. Akkuma barruulee duraanii keessatti ibsameetti, bara 1863tti Yerikoon deebifamee ijaarame; sababiin isaas Yerikoon badhaadhummaa Laa’odiiqeyaa kan agarsiisu taʼee, magaalaa Yerusaalemii fakkeessituu sobaa taʼee tajaajila. Bara 1863tti seensa chaartii raajii sobaa tokkoon seenaa Aaroon, jabbii warqee fi gowwoota sirban sana irra deebiʼuu agarsiise. Seenaa Furamuu Galaana Diimaa Obboleettii Waayitiin yeroo baayʼee seenaa Adveentizimii jalqabaa ibsuuf hojii irra oolchetti; hojii irra oolmaan kunis falmii waaʼee fakkii hinaaffaa keessatti seenaa Musee fi Aaroon wajjin guutummaatti wal sima.

Bara 1863tti dhaloonni jalqabaa Adveentizimii Laaʼoodiqiyaa fakkeenya hinaaffaa balbala keessatti (waldaa), isa iddoo aarsaa (Kiristoos) dura turetti, yeroo kaaʼametti jalqabe. Dhaloonni jalqabaa sunis achumaan seenaa xuraaʼummaa hamaa dabalaa deemu keessa “seene.”

> Ergasii inni, Ilma namaa, amma ija kee karaa kaabaa garagalfadhu jedhe. Anis ija koo karaa kaabaa garagalfadhe; kunoo, karaa kaabaatiin balbala iddoo aarsaa sanaatti seensa irratti fakkii hinaaffaa kana nan arge. Hisqiʼeel 8:5.

Nuti itti aanu keessatti yaadawwan kana irratti itti fufnee ilaalla.

> “Yeroo sodaachisaa fi ulfina qabeessa kana keessatti haalli keenya maal dha? Yaa badii, waldaa keessatti of tuulummaan akkamii babal’ataa jira, fakkeessummaan akkamii, gowwoomsaan akkamii, uffata jaallachuun, salphina, bashannana, akkasumas ol’aantummaa hawwuun akkamii! Cubbuuleen kun hundinuu sammuu dukkaneessaniiru; kanaafuu wantoonni bara baraa hin hubatamne. Seenaa addunyaa kana keessatti eessa akka jirru akka beeknuuf, Caaffata Qulqullaa’oo hin qorannuu ree? Hojii yeroo kana nuuf hojjetamaa jiru ilaalchisee, akkasumas hojii araaraa kun yeroo itti adeemaa jirutti iddoo nuti akka cubbamootaatti qabachuu qabnu ilaalchisee, hubannoo qabaachuu hin qabnuu ree? Yoo fayyina lubbuu keenyaaf yaaddoo tokko illee qabaanne, jijjiirama murteessaa gochuu qabna. Gooftaa garaadhaa geddaramuu dhugaa qabuun barbaaduu qabna; cubbuun keenya akka haqamuufis, gadda lubbuu gadi fagoo ta’een cubbuu keenya himachuu qabna.

> “Nuti lafa siʼachiisaa irra kana caalaa turuu hin qabnu. Nuti ariitiidhaan xumura yeroo qorumsa keenyaa dhihaachaa jirra. Lubbuun hundinuu, Akkanitti Waaqayyo duratti dhaabadha ree? jedhee of haa gaafatu. Maqaan keenya hammam dafee hidhii Kiristoositti fudhatamee, dhimmoonni keenyas murtii isaanii isa dhumaa argachuu akka dandaʼan hin beeknu. Murtiin kun maal taʼa ree, ee maal taʼa! Nuti qajeelota wajjin lakkaaʼamnaa moo hamoota wajjin lakkaaʼamna?”

> “Waldaan kiristaanaa haa kaatu, dugugguruu ishee keessaa gara Waaqayyootti haa deebi’u. Eegdota haa dammaqan, malakataas sagalee ifa taʼe haa dhageessisan. Kun akeekkachiisa murtaaʼaa nuyi labsuu qabnudha. Waaqayyo tajaajiltoota Isaa akkana jechuun ajaja: ‘Sagalee guddaadhaan iyyeessi, hin qusatin, sagalee kee akka malakataatti ol kaasi, saba koottillee yakka isaanii, mana Yaaqoob immoo cubbuu isaanii mulʼisi’ (Isaiah 58:1). Qalbii sabaatti xiyyeeffannaan fidamuu qaba; yoo kun taʼuu baate, carraan hundinuu faayidaa hin qabu; malee ergamaan samii irraa gad buʼee isaanitti dubbate iyyuu, dubbiin isaa gaarii tokko illee hin hojjetu, akka inni gurra duʼaa qorraatti dubbachaa jiruutti taʼa.”

> “Waldaan kiristaanaa hojii dammaqinaan kaʼuu qaba. Hafuuri Waaqayyoo karaa isheen qopheessituu malee gonkumaa dhufuu hin danda’u. Qorannaan garaa cimaan jiraachuu qaba. Kadhannaan tokkummaa qabu, obsaan itti fufus jiraachuu qaba; amantiidhaanis abdiiwwan Waaqayyoo ofii keenyaaf qabachuu qabna. Akka bara duriitti uffata qaamaa uffata gaddaa uffachuun utuu hin taʼin, salphinni lubbuu gadi fagoo taʼe jiraachuu qaba. Ofiin gammaduuf yookaan of ol kaasuuuf sababii jalqabaa illee hin qabnu. Harka jabaa Waaqayyoo jalatti of gad qabuu qabna. Inni warra dhugumaan isa barbaadan jajjabeessuufii eebbisuuuf ni mulʼata.” Selected Messages, book 1, 125, 126.

Back to Articles