Article

# Buka Bilong Daniel - Namba Tuenti-Tri

Warra Qoosaa

Author

Jeff Pippenger

Published

December 18, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Obboleettiin Wiit yeroo gamoowwan guguddaan Magaalaa Niiw Yoorkii gaddifaman, Mul’ata boqonnaa kudha saddeet, lakkoofsota tokko irraa hamma sadiitti akka raawwatamu ibsite.

> Kana booddee waan kanaa ergamaa biraa tokko humna guddaa qabu samii irraa yeroo buʼu nan arge; laftis ulfina isaatiin ni ibsite. Innis sagalee jabaa guddaadhaan akkana jedhee iyye: Baabilon guddittiin kufteerti, kufteerti; isheen iddoo jireenyaa hafuurota hamoo taateerti, hafuura xuraaʼaa hundumaa itti qabamu taateerti, akkasumas simbira xuraaʼaa fi jibbisiisaa hundumaa itti cufamu taateerti. Sababni isaas saboonni hundinuu wayinii dheekkamsa sagaagalummaa ishee irraa dhuganiiru; mootonnis lafa irraa ishee wajjin sagaagalaniiru; daldaltoonnis lafa irraa baayʼina qananiin isheetiin sooreffataniiru. Mulʼata 18:1–3.

Fulbaana 11, 2001tti, “mootummoonni” lafa irraa kanneen hundi waldaa Roomaa wajjin sagaagalummaa raawwatanii turan. Lola Addunyaa Lammaffaa booddee, yeroo jalqabaatiif, bara 1951tti, Pireezidaantiin Harry S. Truman ergamaa mootummaa Vaatikaanitti muude. Yaalii isaa paaphaasummaa wajjin hariiroo siyaasaa hundeessuuf godhe Kongireesii Ameerikaa gamtaan ifatti ni didde; garuu akkas hin taane yeroo waggoota hedduu booddee Pireezidaantiin Ronald Reagan, bara 1984tti, ergamaa mootummaa Vaatikaanitti muude. Bara 2001tti, saboonni hundi sagaagalummaa Vaatikaanii wajjin, sagaaltuu Xiirosii wajjin hariiroo dippilomaasii hundeessuudhaan, raawwatanii turan.

Bitootee Fulbaanaa 11, 2001tti, “saboonni” hundinuu daadhii dheekkamsa ejja ishee dhuganii turan. Daadhiin Baabilon soboota garaa garaa pappaasummaan dhiyeessu hunda ni bakka bu’a; garuu gosti daadhii addaa lakkoofsota kana keessatti adda baafamee ibsame, daadhii dheekkamsa ejja ishee ti. Dheekkamsi pappaasummaa, warra inni isaanii wajjin walii hin galle ari’achuu isaa ti. Inni ari’achuu isaa hojii xuraa’aa isaa akka raawwatuuf humna mootummaa fayyadamuudhaan raawwata. Daadhiin dheekkamsa ishee, dogoggora ishee isa addaa, kan nama inni akka hereticitti ilaalu irratti mootummaa fayyadamuu jechuun gocha sana bakka bu’u dha.

Yeroo bara gaafa Hagayya 11, 1840 irraa jalqabee hamma Onkoloolessa 22, 1844tti, Adventizmiin Miiler, kan bara Dukkanaa keessaa waamamee ba’e, fi kan waldoota Pirotestaantii yeroo sana intallan Roomaa ta’an irraa adda ba’e, yeroo sanatti bineensa lafaa haaraa irratti gaanfa Pirotestaantii isa dhugaa ta’e. Pheexiroos amaloota saba Waaqayyoo haaraa filatamanii akka saba tokkootti ni ibsa.

> Lakini ninyi ni uzao mteule, ukuhani wa kifalme, taifa takatifu, watu wa milki ya pekee; mpate kuzitangaza sifa zake yeye aliyewaita mtoke gizani mkaingie katika nuru yake ya ajabu; ambao zamani hamkuwa watu, lakini sasa mmekuwa watu wa Mungu; ambao hamkupata rehema, lakini sasa mmepata rehema. 1 Petro 2:9, 10.

Bara Fulbaana 11, 2001tti, waldaan Aduu Guyyaa Torbaffaa duraanuu turtee, yeroo baayʼeettis, warra akka bidaa amantiitti ilaaltu irratti haleellaa geessisuuf caasaa siyaasaa mootummaa Ameerikaa fayyadamaa turte. Bara 2001 dura baayʼee duraanuu, Aduu Guyyaa Torbaffaaniiwwan daadhii addaa Baabilon keessaa isa warra akka bidaa amantiitti ilaaltu irratti haleellaa geessisuuf humna mootummaa hojii irra oolchuu bakka buʼu sana dhuganii turan.

Efreem mallattoo fincila Yeroboʼaamii fi mootummaa kaabaa Israaʼel ti; Isaayyaasis boqonnaa digdamii-saddeettaffaa jalqabuudhaan, waldaa Adventistii Guyyaa Torbaffaa akka macheeyyii Efreemitti ni dubbata.

> Wayyoo gonfoo oftuudhaadhaaf, machoota Efreemitti, miidhaginni isaanii ulfina qabeessi daraaraa coolagaa taʼeef, warra daadhii wayinii irraa mo’amanii sulula lalisaa irra mataa isaanii irra jiraniif wayyoo! Kunoo, Gooftaan nama jabaa fi humna qabeessa tokko qaba; inni akka bubbee cabbii fi akka hurufa badiisaa, akka lolaa bishaanota jajjaboo ol guutanii yaaʼaniitti harka isaatiin lafatti ni darbaa. Gonfoon oftuudhaadhaa, machoonni Efreem, miilla jala ni dhidhiitamu; miidhaginni ulfina qabeessi sunis, inni mataa sulula lalisaa irra jiru, daraaraa coolagaa ni taʼa; akkasumas akka ija ariifataa bona dura bilchaatuutti ni taʼa; namni isa argu yeroo isa ilaalu, utuma inni harka isaa keessa jiruu ni liqimsa. Guyyaa sanatti Gooftaan maccaa humna qabeessaa hafeef gonfoo ulfinaa fi mataa uffata miidhaginaa ni taʼa; akkasumas isa murtii teessoo irra taaʼee murteessuuf hafuura murtii, warra lola karraatti deebisaniifis humna ni taʼa. Garuu isaanis wayiniidhaan ni dogoggoran, dhugaatii cimaadhaanis karaa irraa ni baʼu; lubnii fi raajiin dhugaatii cimaadhaan ni dogoggoran; wayiniidhaan ni liqimfamu, dhugaatii cimaadhaan karaa irraa ni baʼu; mulʼataan ni dogoggoru, murtiidhaanis ni gufatu. Maaddii hundinuu haqqee fi xuraawinaan guutameera; iddoo qulqulluun tokko illee hin jiru. Isaayaas 28:1–8.

Waan sadaffaan sadaffaan 11, 2001tti dhufe; innis “gonfoo” irratti dhufe; kunis hooggansa “machooftota Efreem” bakka bu’a. Inni xiyyaara boba’aa guutameen teessoo waldaa keessaa kan Maryland irratti hin haleelle; garuu dhufaatiin Islaamaa kan Waan sadaffaa ta’e jalqaba ergaa rooba boodaa ergamaa sadaffaatii ta’uu isaanii hubachuu dadhabuu isaanii mallatteesse. Jalqaba ergaa fi hojii isa dhugumaa kan isaan labsuuf kaafamne jedhan sanaa ti. Isaan gonfoo qofa, kan hooggansa bakka bu’u, jedhamanii adda hin baafaman; garuu akka “gonfoo oftuulummaa”ttiis ni ibsamu; kanaanis garee waaqeffattootaa lama keessaa tokko, kan falmii Habaquuq boqonnaa lama keessatti uumamee turee fi amma illee uumamaa jiru, adda baasu. Sadaffaan 11, 2001tti eegdoonni Habaquuq karra irratti lola turetti iddoo isaanii qabatan.

Karri Yerusaalem iddoo namoonni Yerusaalem walitti dhufanii itti wal-qunnamanidha. Lolichi karra irratti taasifamu “marii” boqonnaa Isaayyaas isa duraa, kan guyyaa bubbee bahaa irraa jalqabe (guyyaa Islaamaa), ni bakka bu’a. Kutaan lamaan waaqeffattoota Habquuq keessaa kutaa kana keessatti gonfoo lamaaniin bakka bu’aniiru. Machoonni Efreem, warri yeroo sanaatti warra akka heretiksitti ilaalan irratti falmii isaanii mo’uuf humna mootummaa duraanuu hojii irra oolchan, gonfoo Gooftaa maccaa wajjin wal bira qabamanii agarsiifamu. Yommuu Kiristoos akka Gooftaa maccaa ta’ee bakka bu’utti, kun hojii Isaa akka hoogganaa loltoota Isaa ta’e kan agarsiisuudha. Lolichi karra irratti taasifamu waraana ti’ooloojii dhugaa fi sobaa irratti taasifamuun bakka bu’ameedha.

Inni qondaaltonni olaantummaa Walii Galaa qofa kan machooftota Efreem fakkeeffamanii dhiyaatan miti; garuu luboonniis (tajaajiltoonni hojii pastoralaa), akkasumas raajonniis (tiyooloojistoonni fi barsiisonni) dhugaatii cimaa irraa kan ka’e karaa irraa maqaniiru. Akkuma Isaayyaas lakkoofsa jalqabaa raajii isaa keessatti jedhu, kun waldaa guutuu dha.

> Mul’anni Isaayyaas ilma Amooz, kan inni bara mootummaa Uziyaa, Yootaam, Ahaaz, fi Hizqiyaas mootota Yihudaa keessa waa’ee Yihudaa fi Yerusaalem ilaalchisee arge. Isin samiiwwan, dhaga’aa; ati laftis gurra kenni; Waaqayyo dubbateeraatii, “Ani ijoollee sooreera, guddiseeras; isaan garuu natti fincilaniiru. Sangaan abbaa isaa beeka, harrees bakkee gooftaa isii beekti; Israa’el garuu hin beeku, sabni koo hin hubatu.” Yaa saba cubbamaa, yaa uummata jal’inaan ulfaate, yaa sanyii warra hamaa hojjetan, yaa ijoollee badii babal’isan; isaan Waaqayyoon dhiisaniiru, Isa Qulqulluu Israa’el dheekkamsiisan, duubatti deebi’aniiru. Maaliif ammas rukutamtu? Isin caalaatti finciltu; mataan guutuun dhukkubsata, onneen guutuunis ni dadhaba. Isaayyaas 1:1–5.

Sabni cubbamtuu cubbu-qabeettii dhukkubsattee jirti; yeroo furmaanni tokko illee garaa fi yaada ishee jijjiiru kennamuu danda’u darbitteetti. Isaayyaas machoonnitu karaa irraa jal’anii jiran jedhee ibsa; Ermiyaasis immoo karaa sana “daandiiwwan moofaa” jedhee adda baasa. Fulbaana 11, 2001 irratti bokkaan boodaa buʼuu jalqabe; Ermiyaasis yeroo nu daandiiwwan moofaa keessa adeemnu, isa kana jechuun “karaa” machoonnitu irraa jal’anii jiran san keessa yeroo deemnu, boqonnaa bokkaa boodaa sanaa arganna jedhee ibsa.

> Waaqayyo akkana jedha, “Daandiiwwan irratti dhaabadhaa, ilaalaas; karaa durii gaarii taʼe gaafadhaa; isa keessa deemaas, lubbuu keessaniif boqonnaa ni argattu.” Isaan garuu, “Isa keessa hin deemnu” jedhan. Ammasis ani eegdotas isin irratti kaaʼeera, “Sagalee malakataa dhagaʼaa” jedhee. Isaan garuu, “Hin dhageenyu” jedhan. Kanaafuu yaa saboota, dhagaʼaa; yaa waldaa, waan isaan keessa jiru beeka. Yaa lafa, dhagaʼi; kunoo, ani sababii isaan dubbii koo hin dhageenyeef, seera koos utuu hin fudhatin waan isa tuffataniif, yaada isaanii irraa ija kan taʼe hamaa ummata kana irratti nan fida. Ermiyaas 6:16–19.

መስካራም 11, 2001 ላይ የኤፍሬም ሰካራሞች ከመንገድ ወጥተዋል፤ በ1863ም “የድሮ መንገዶችን” የመርቃት ሂደት በጀመሩበት ጊዜ “ወደ ኋላ” ተመልሰዋል። የኋለኛው ዝናብ ዕረፍትና ማደስ የሚገኘው በ“ድሮ መንገዶች” ውስጥ ነው፤ ያ ዝናብም “ወዮ” በእነርሱ ላይ በተነገረበት በዚያው ጊዜ ጀመረ። ሦስተኛው የእስልምና “ወዮ” ለኤፍሬም ትዕቢት ዘውድ ሊታወቅ የማይችል ነበር፤ ምክንያቱም የእስልምናን ሚና በትንቢት ውስጥ የሚለዩ መሠረታዊ እውነቶችን በቀስታ በቀስታ ተቃውመው ነበር። ኤርምያስ በዚያን ጊዜ ጌታ ጠባቂዎችን እንዳስነሣ ይገልጻል፤ እነርሱም የዕንባቆም ጠባቂዎች ናቸው፤ በደጆች ላይ በነበረው ሰልፍ ውስጥም ለኤፍሬም ሰካራሞች የመለከቱን ድምፅ እንዲሰሙ አወጁላቸው። መስከረም 11, 2001 ላይ የደረሰው ሦስተኛው “ወዮ” ሰባተኛው መለከት ነበር።

Isaayaas akkana jedhee ibsa: “Isaan dhugaatii cimaadhaan karaa irraa bahan; mul’ata keessatti dogoggoru, murtii keessattis gufatu. Maawwiloonni hundinuu haqii fi xuriidhaan guutamaniiru; iddiin qulqulluun tokko illee hin jiru.” Maawwiliin sobaa inni bara 1863 keessatti seene, inni “torba yeroo” irraa balleesse, akkasumas barruu ibsaa isa wajjin deemuu qabu barbaade, maawwiloota qulqulluu lamaan Habaaquuqii fakkeessa sobaa ta’ee bakka bu’a; garuu “maawwiloonni” sobaan kun warri macheefaman itti fayyadaman haqiidhaan guutamanii jiru, isaanis mul’ata keessatti dogoggoru. Eegdotni Habaaquuqii fi Ermiyaas falmii mala hojii keessatti “mul’ata” sana “maawwiloota” irratti akka barreessan itti himame; garuu maawwiloonni sobaa warra macheefamanii mul’ata dogoggoraa dhiyeessu.

> Bakka raajii hin jirretti sabni badu; inni seera eegee immoo eebbifamaa dha. Fakkeenya 29:18.

Machoonni Efreem seera Waaqayyoo tuffataniiru; garuu haalli “mormii” sanaa, lola karraa magaalichaa, seera raajii Waaqayyootiin kan ibsamu dha; inniis akka mala hojii sochii ergamoota jalqabaa fi sadaffaa keessatti hundeeffametti agarsiifama. Isaayyaas boqonnaa digdamii-saddeet keessaa lakkoofsota saddeet jalqabaa keessatti haala sana erga kaa’ee booddee, mala hojii inni rooba boodaa ta’e sana ni adda baasa; akkasumas machoota sana addatti akka “namoota qoosaa, warra mootummaa qaban” “Yerusaalem keessatti” ta’anitti ni ibsa.

> “Inni beekumsa barsiisa? Eenyuttis barsiisa hubachiisa? Warra aannan irraa mootummaa, harma irraa adda baafamanitti. Ajajni ajaja irratti, ajajni ajaja irratti; sararri sarara irratti, sararri sarara irratti; asitti xiqqoo, achittis xiqqoo taʼuu qaba. Inni sababa afaan hudhataa fi afaan biraatiin saba kana dubbisaaf. Isaanitti, ‘Kun boqonnaa, itti dadhaban boqochiiftan; kunis haaromsaa dha’ jedhee ture; taʼus isaan dhagaʼuu hin feene. Kanaaf dubbiin Waaqayyoo isaanitti ajaja irratti ajaja, ajaja irratti ajaja; sarara irratti sarara, sarara irratti sarara; asitti xiqqoo, achittis xiqqoo taʼe; akka isaan deeman, dugda duubatti kufan, caban, kiyyoo keessatti qabaman, boojiʼamanif. Kanaaf, isin namoota tuffattoota, saba Yerusaalem keessa jiru kana bulchitan, dubbii Waaqayyoo dhagaʼaa. Sababni isaas isin, ‘Nuyi duʼa wajjin kakuu galleerra; Siʼool wajjinis waliigaltee qabna; yeroo adabbiin lolaa fakkaatu sun darbu, nu hin geenyu; soba baqattoota keenya godhanneerra, kijiba jalattis of dhoksineerra’ jettaniirtu. Kanaaf Gooftaan Waaqayyo akkana jedha: ‘Kunoo, ani Xiyoon keessatti hundeeffamaaf dhagaa nan kaaʼa, dhagaa qoramaa, dhagaa golee gatii guddaa qabu, hundeeffama amanamaa; inni amanu hin jarjaru. Murtiis ani sarara nan godha, qajeelina immoo ulfina madaaliitiin nan madaala; cabbiin baqattoota sobaa haxaaʼee ni balleessa, bishaanonnis iddoo itti dhokfamtan ni lolu. Kakuun keessan duʼa wajjin diigamee ni hafa, waliigalteen keessan Siʼool wajjinis hin dhaabatu; yeroo adabbiin lolaa fakkaatu sun darbu, isin isheetiin ni dhidhiitamtuu.’ Isaayaas 28:9–18.”

“As keessatti” jechuun asitti, “Inni eenyu barsiisa beekumsa? Eenyus barsiisa hubannaa barsiisaatti?” jedhuun ibsameera. “Eenyu” jedhu barattoota ta’uu danda’an irratti xiyyeeffata; garuu mata-dureen isaa barsiisa hubachuu irratti kan xiyyeeffate dha, innis beekumsa dha. Yommuu macaafni Daani’el banamu, beekumsi ni dabala; kunis dhugaa Dubbii Waaqayyoo irratti hubannaa dabalaa jiru bakka bu’a. Jechi “barsiisa” jedhu hiika amantiiwwan, qajeelfamoota, barsiisota, yookaan seerota sirna yaadaa addaa tokko yookaan qaama beekumsaa tokko uuman walitti qabama jechuudha. “Barsiisota” Macaafa Qulqulluu hubachuuf, qaama beekumsaa sana ijaaruudhaaf mala Macaafa Qulqulluutiin hojii irra oolu barbaachisa.

Mala hojii kanaa, “abboommiin abboommiirratti haa ta’u, abboommiin abboommiirratti; sararri sararrirratti, sararri sararrirratti; as xiqqoo, achis xiqqoo” jedhamee beekama. Mala hojii Fulbaana 11, 2001 akka dhufaatii “Wayyoo” sadaffaatti adda baase, sarara raajii “Wayyoo” isa jalqabaa sarara raajii “Wayyoo” isa lammaffaatiin walitti fiduu irratti hundaa’a; kunis sarara “Wayyoo” isa sadaffaatiif dhuga-baatota lama ni kenna. Mala hojii sun qormaata “mormii” isa sagadoota gosa lama uumuuti; sababiin isaas, “dubbiin Waaqayyoo isaanii abboommiin abboommiirratti, abboommiin abboommiirratti; sararri sararrirratti, sararri sararrirratti; as xiqqoo, achis xiqqoo ture; akka isaan deeman, dugda duubatti kufan, caccaban, kiyyoodhaan qabaman, fudhatamanif.”

Kufleen shanan nama tuffattoota Yerusaalem bulchan sun durboota gowwaa shanan agarsiisu. Malaan kun akka qormaata taʼe ifaadha; sababiin isaas machooftoonni Efreem karaalee durii Ermiyaas didan, akeekkachiisa malakata eegdotaa dhagaʼuu didan, gabateewwan sobaa oomishan, kakuu duʼaa waliinis seenan; yeroo sanauma warri lola karra irratti gonfoo Gooftaa maccaa qabatanii turan kakuu jireenyaa waliinis seenaa turan.

ދެހި ސެޕްޓެމްބަރ 11، 2001 ގައި، ފަހުގެ ވާރޭ، އެއީ އަރާފާތާއި ތާޒާކަމެވެ، ވެހެން ފެށި، އަދި އެއް ލައްކަ ސާޅީސް ހަތަރު ހާސް މީހުންގެ މުހުރު ޖެހުން ފެށި. އެއީ އިފްރާއިމުގެ ބޮއިގެންވާ މީހުންގެ މިންގަނޑުގެ ގޮތާމެދު، އަދި އިލައިޖާ ފޮނުވުމުންތެރިޔާ ތަމްސީލުކުރާ މިންގަނޑުގެ ގޮތާމެދު ބަހުސެއް ފެށުވި. “ގިނަ” މީހުން އެ ބޮއިގެންވާ މީހުންގެ އެކު ވެއްޓޭނެ، ނަމަވެސް ޚިޔާރުކުރެވޭނީ މަދު މީހުންނެވެ؛ އެއީ ރައްބުލްޢާލަމީންގެ އިންތިޒާރުގައި ތިބޭ މީހުންނެވެ.

> Waaqayyo harka cimaadhaan akkana naan jedhe; karaa saba kanaa akka ani hin deemne na barsiisee, akkana jedhe: “Waan saba kun hundumaaf, ‘Walta’iinsa dha’ jedhutti isin hin jedhina, ‘Walta’iinsa dha’; sodaa isaanii hin sodaatinaa, hin rifatinas. Waaqayyoo Gooftaa maccaa isa ofii isaa qulqulleessaa; inni sodaa keessan haa ta’u, inni rifachiisummaa keessan haa ta’u. Innis iddoo qulqulluu isiniif ni ta’a; garuu mana Israa’el lamaan isaaniif dhagaa gufachiisaa fi kattaa nama gufachiistu, jiraattota Yerusaalem immoo kiyyoo fi ciibsa ni ta’a. Isaan keessaa baay’een ni gufatu, ni kufu, ni caccabu, ni qabamu, ni fudhatamus. Dhugaa baaticha hidhaa, seera bartoota koo gidduutti cufii. Ani immoo Waaqayyoon, isa mana Yaaqoob irraa fuula isaa dhokfachu, ni eeggadha; ani isaafis nan ilaalla.” Isaayaas 8:8–17.

Dhugumaadhaaf Isaayaas dubbii isaatiin walii gala; kanaafuu baayʼeen boqonnaa digdama saddeeti keessatti kufan, warra boqonnaa saddeet keessatti kufanuma dha. Boqonnaa saddeet keessatti kufaatiin isaanii yeroo chaappeeffamaa keessatti akka taʼe argina; yeroo kun Fulbaana 11, 2001 irraa jalqabe. Akeekkachiisni boqonnaa saddeet keessa jiru “karaa” saba kanaa keessa akka hin deemne dha; isaan warra karaa Ermiyaas kan daandiiwwan durii keessa deemuu didanidha, iddoo ergaan bokkaa boodaa keessatti argamu. Warri boqonnaa saddeet keessatti kufan, warra walii-galtee irratti amanani dha; walii-galteen kun daadhii addaa Baabilon kan bakka buʼu yoo taʼu, kunis warra akka heretikootaatti ilaalaman mormuuf kaayyoo qabuun, walii-galtee mootummaa fi waldaa amantii bakka buʼa. Wanni boqonnaa saddeet keessatti isaan gufachiisu, dhagaa gufannaa ti; innis dhugaa hundee kan bara 1863 keessatti jalqaba irratti didamuu bakka buʼa; jechuunis “yeroo torba” Leewwoota digdama jaʼa, kan bara 1863 keessatti “ijaarotaan” didame. Diduu sana keessatti, ergaa ergamoonni Wiiliyaam Miileritti kennan diduuf, gara mala hojii Pirootestaantii gantuu deebiʼan.

Boqonnaa digdamii saddeet keessatti, dhagaan sun didamuun isaas murtii balaa lolaa keessaa dhangala’u fida; kunis mallattoo bineensaa isa seera Dilbataa keessatti Ameerikaa keessatti jalqabu, achii immoo guutummaa addunyaatti loluun babal’atuu isaa agarsiiftuu macaafa qulqulluu dha. Seera Dilbataa irratti kakuu waldaan Adventistii “du’a” fi “si’ool” wajjin gale ni haqama. Yommuu kakuu du’a wajjin dhuganii Efreem keessaa balleessamu, “iddoo isaanii sobaa” ni irraa fuudhama. “Iddoon sobaa” kunis, ergamaan Phaawulos soba jallina cimaa fiduun bakka bu’a; jallinni cimaan sun warra tuffatoota Yerusaalem bulchan irratti dhangalaafamu, deebii jibba isaanii dhugaadhaaf qabaniti.

> Inni dhufuun isaa hojii Seexanaa hordofee humna hundumaa, mallattoowwanii fi dinqii sobaa hundumaan taʼe, warra badaniifis gowwoomsaa jalʼina hundumaan taʼe; sababiin isaas akka fayyaniif jaalala dhugaa hin fudhanne. Kanaafis Waaqayyo akka soba amananiif dogoggora cimaa isaanitti ni erga; kunis warri hundinuu dhugaa hin amanne, jalʼinatti garuu gammadan akka itti murtaaʼaniif. Nuti garuu, obboloota Gooftaadhaan jaallatamtan, yeroo hundumaa isiniif Waaqayyoon galateeffachuun nu irra jira; sababiin isaas Waaqayyo jalqabarraa hafuuraan qulqulleeffamuu fi dhugaa amanuudhaan fayyinaaf isin filateera; kanaattis wangeela keenyaatiin isin waame, ulfina Gooftaa keenya Yesuus Kiristoos argachuuf. Kanaafuu, yaa obboloota, jabaadhaa dhaabadhaa; barsiisa isin barsiifamtan, dubbidhaan yookaan xalayaa keenyaatiin taʼe, cimsitanii qabaa. 2 Tasalonqee 2:9–15.

“Baqattii sobaa,” kan “gowwoomsaa cimaa” uume, dhuma irratti adabbii seera Dilbataa yeroo dhihootti dhufu fida. Ergamaan Phaawulos garee warra dhugaa hin jaallanne adda baasee mul’isa; akkasumas garee dhugaadhaan qulqulleeffamanis ibsa; kanaanis falmii keessatti kan Hab. boqonnaa lammaffaa keessatti ibsaman gareewwan lama eeru. Boqonnaa digdamii sagal keessatti, Isaayaas jecha Ari’el, maqaa biraa Yerusaalem ta’e, dachaa gochuudhaan jalqaba.

> Yaa Ari’eelitti, Ari’eelitti, magaalattii Daawit keessa jiraate sanaaf! Waggaa waggaatti dabalaa; isaan qalma aarsaa haa qalan. Isaayyaas 29:1

Mallattoo fakkeenya qabu “Ariel” (magaalaa Yerusaalem) irra deebi’amee “wayyoo” jechuun in balaaleffatama. Aarsaan waggaa irraa gara waggaatti qalamuun fincila suuta suuta guddachaa dhufe kan bara 1863 keessatti jalqabe agarsiisa. Lakkoofsonni itti aanan murtii yeroo seera Dilbataa muddamaa ta’e keessatti waldaa Adventistii Guyyaa Torbaffaa irratti raawwatamu ibsu. Lakkoofsa sagal keessatti “dinqiin” tokko ibsameera; inni falmii mala hojii jabeessee mul’isa, akkasumas haala fincilaa Adventizimii akka qaama ergaa Iyyata Halkan Badhadhaa ta’etti adda baasa; ergaan kunis ergamaa lammaffaa wajjin walqabata; kun immoo lakkoofsa jalqaba keessatti dachaa “Ariel” ta’een bakka buufameera.

> Ofuma qabaa, dinqisiifadhaas; iyyadhaa, iyya dubbadhaas: isaan dhugaatii wayinii utuu hin taʼin machaaʼaniiru; dhugaatii jabaadhaanis utuu hin taʼin ni gufatu. Waaqayyo hafuura hirriba gadi fagoo isin irratti dhangalaaseeraatii, ija keessanis cufeera; raajotaafi bulchitoota keessan, mulʼattootas inni haguugeera. Mulʼanni hundinuu isiniif akka dubbii macaafa chaapphaaʼe tokkootti taʼeera; namoonni isa nama barate tokkoof kennanii, “Maaloo kana dubbisi” jedhu; inni immoo, “Ani dubbisuu hin dandaʼu; inni chaapphaaʼeeraatii” jedha. Macaafichis nama hin baranneef kennamee, “Maaloo kana dubbisi” jedhamnaan, inni immoo, “Ani hin baranne” jedha. Kanaafuu Gooftaan akkana jedhe; “Sababii uummanni kun afaan isaatiin natti dhiʼaatee, hidha isaatiinis na kabaju, garuu garaa isaa ana irraa fagaatsee, sodaan inni anaaf qabu ajaja namootaatiin barsiifame taʼeef; kanaafuu, kunoo, ani uummata kana gidduutti hojii dinqisiisaa, hojii dinqisiisaafi ajaaʼibaa hojjechuuf itti fufa; ogummaan ogeessota isaanii ni badaatii, hubannaan warra qalbeeffatoota isaanii immoo ni dhokfama.” Isaayaas 29:9–14.

“Marii” boqonnaa digdamii-torbaffaa keessatti galmeeffame sana keessatti, kan falmii mala sirrii fi mala sobaa gidduu jiru bakka bu’u keessatti, machiin namoota tuffatamoo Yerusaalem irratti mootummaa qaban sun akka jaamummaa hoggansi Adventizimii macaafa cufame sana hubachuu irraa isaan dhowwutti adda baafameera. Kitaabni Daani’elii fi Mul’ataa kitaaba tokko dha; kutaan kitaabichaa yeroo carraan qoramuu cufamuu ga’u dura hiikamu immoo Mul’ata Yesuus Kiristoos ti. Innis iccitii “saddeettaffaa isa torban keessaa” of keessatti qabata. Innis “dhoksaa” Daani’el boqonnaa lammaffaa keessatti hubachuuf kennameen bakka bu’a. Innis “seenaa dhokataa” Qilleensota Torbanii ti. Innis ergaa Islaamaa kan “Wayyoo” sadaffaa ti, akkasumas ergaa “Iyya Halkan Gidduu” ti.

Macaafni qofa Daaniʼelii fi Mulʼataas warra yeroo Kiristoositti Sanhedriiniin bakka buufamanaf kenname; isaanis sirna hoggansaa dhugaa Waaqayyoo deeggaruu fi ittisuuf ofiin jedhu calaqqisiisu, garuu dhuma irratti Dhugaa fannifamuu keessatti hirmaatu agarsiisu. Sirni Sanhedriiniin fakkeeffame sun namoota qoosaa Yerusaalem bulchanidha. Isaaniif macaafni cufame sun ni kenname; deebiin isaanii kan kabajamaa, barataa, fi ogummaadhaan guutame, waaʼee macaafnichaa maal akka taʼe irratti kennan immoo, isa dubbisuu akka hin dandeenye, sababiin isaas inni cufamaa waan taʼeefi. Achiis tuutni hoolotaa warra qofa isaanii warra akka hoggantootaatti addaan baafaman duukaa buʼuuf leenjifaman, macaafa sanauma ni argatu; deebiin isaanii immoo, namoonni qoosaa Yerusaalem bulchan, jechuunis Sanhedriiniin guyyoota dhumaa, hiikkaa isaa yoo isaanitti himan qofa akka isa hubatan taʼa.

Malaan falaasni Wiliyaam Miileriif kenname, achiis Fuulduraaf Ameerikaa’tti kenname, mallattoo seenaa raajii ti. Innis mallattoo gaaffii qormaataa jireenyaa fi du’aa adda baasu dha. Mala sirrii malee ergaan rooba boodaa “akka dubbii macaafa cufamee tokkootti” ta’a. Ergaa rooba boodaa malee, muuxannoon ergaan sun uumu argachuun hin danda’amu. Malichi adeemsa sarara raajii irratti sarara raajii fiduu dha; as keessatti Macaafa Qulqulluu irraa, achi keessattis Macaafa Qulqulluu irraa. Falmiin waa’ee malaa yeroo ergaan jalqabaa humna argatetti jalqabe; kunis seenaawwan dhuma bara mootummaa dhumaa keessatti, jalqabaa fi xumuraa isaanii lamaan keessatti.

Jalqaba seenaa sochii Milleraa keessatti mormiin Hagayya 11, 1840 irratti jalqabee, dhuma seenaa sanaattis yeroo sochiin Milleraa Filadelfiyaa gara sochii Milleraa Laaʼoodiqeyaa ceʼetti irra deebiʼame. Mormiin sun seenaa sochii Laaʼoodiqeyaa ergamaa sadaffaa keessatti Fulbaana 11, 2001 irratti ammas jalqabee, dhuma sochii sanaattis yeroo sochiin Laaʼoodiqeyaa ergamaa sadaffaa gara sochii Filadelfiyaa nama dhibba afurtamii afur kumaatti ceʼutti irra deebiʼama. Qormaata jalqabaa Millarootaa keessatti fi qormaata isaanii isa dhumaa keessatti, qormaanni sun mala ergamaa Eliyaasiitiin bakka buufame. Yesus, akka Alfaa fi Oomeegaa taʼetti, yeroo hundumaa dhuma jalqabaatiin ni agarsiisa.

Mala itti aansee mala dhiheessuu kana amma itti fayyadamnee, barruu itti aanu keessatti Daani’el boqonnaawwan afurii fi shan irratti yaada keenya yeroo ilaallu.

> “Namni dhugumaan yeroo Kiristoos dhufu yookaan hin dhufne murteessuuf ergaa qabu hin jiru. Waaqayyo namni tokko iyyuu akka Kiristoos dhufuun Isaa waggaa shan, waggaa kudhan, yookaan waggaa digdama turee jechuun dubbatu aangoo akka hin kennine mirkanaa’aa. ‘Isinis qophaa’oo ta’aa; sababiin isaas yeroo isin hin yaadnetti Ilmi namaa ni dhufa’ (Maatewos 24:44). Kun ergaa keenya, ergaa isa dhugumaa ergamoonni sadii samii gidduu balali’anii labsaa jiran sanaa dha. Hojiin amma hojjetamuu qabu ergaa araaraa isa dhumaa kana addunyaa kufeetti sagaleessuudha. Jireenyi haaraan tokko mootummaa samii irraa dhufaa jira, uummata Waaqayyoo hunda irrattis mootummaa isaa hundeessaa jira. Garuu wal-qoodinsi waldaa keessatti ni dhufa. Gareen lama ni ijaaramu. Qamadiinii fi ashoon sassaabamuuf wal bira ni guddatu.”

> “Hojiin kun yeroo dhumaatti baayʼee gadi fagaatuu fi ciminaan itti fufa. Warri hundinuu Waaqayyo wajjin hojjetan amantii yeroo tokko qulqullootaaf kennamteef cimanii falmu. Isaan ergaa yeroo ammaa isa ulfinni isaa lafaa ibsaa jiru irraa hin garagalamani. Wanti ulfina Waaqayyoo malee itti falmamu tokko illee gatii hin qabu. Dhagaan dhaabatu tokko qofa Dhagaa Bara-baraa dha. Dhugaan akkuma Yesus keessatti jirtu bara dogoggoraa kana keessatti iddoo baqannaa dha.…”

> “Raajii raawwatamaa tureera, sarara irratti sararaan. Nuyi caalaatti ciminaan yeroo dhaamsa ergamaa sadaffaatiin mallatteeffame jala dhaabannutti, raajii Daaniʼel caalaatti ifatti hubanna; sababiin isaas Mulʼanni dabalata Daaniʼeliti. Nuyi ifa Hafuura Qulqulluudhaan karaa tajaajiltoota Waaqayyoo of qulqulleessan dhiyaate guutummaatti yeroo fudhannutti, dhugaan raajii durii caalaatti gadi fagoo fi mirkanaaʼaa, teessoo mootummaa bara baraa sana fakkaatee, natti mulʼata; namoonni Waaqayyoo Hafuura Qulqulluudhaan sochoofamanii akka dubbatan mirkaneeffanna. Namoonni dubbii Hafuuraa karaa raajotaatiin himame hubachuuf ofii isaanii dhiibbaa Hafuura Qulqulluu jala taʼuu qabu. Ergaan kun warra raajii sana dubbatanif utuu hin taʼin, nu warra yeroo raawwatamuu isaanii gidduutti jiraannuuf kenname.”

> “Ani wantoota kana dhiheessuuf akkan danda’u natti hin dhaga’amu ture, utuu Gooftaan hojii kana anaaf hin kennine. Isin qofa utuu hin ta’in kanneen biroonis jiru; akkasumas tokko yookaan lama qofa caalaa, warri akka keessan ifa haaraa akka qaban yaadan, namootaaf dhiheessuufis guutummaatti qophaa’anii jiru. Garuu warri sun ifa duraan kenname fudhatanii keessa deddeebi’anii, amantii isaanii irratti hundeessuu isaanii Waaqayyoof ni gammachiisa; amantiin isaanii Macaafa Qulqulluu irratti hundaa’u qaba, isa iddoo namni Waaqayyoo waggoota hedduudhaaf qabatee ture deeggaru. Wangeelli bara baraa karaa namaatiin labsamuu qaba. Ergamoota ergamootaa, kanneen akka sami gidduutti balali’anii fakkeeffamanii jiran sana, akeekkachiisa isa dhumaa addunyaa kufteef kennamu wajjin, nuti labsuu qabna. Yoo raajii dubbachuuf hin waamamne ta’e illee, raajiiwwan amanuuf waamamneerra; ifa sammuu namoota biroof kennuu keessatti Waaqayyoo wajjin hojjechuufis waamamneerra. Kana gochuuf yaalaa jirra.” Selected Messages, book 2, 113, 114.

Back to Articles