Article

# Seenaa Dhokataa Keeyyata Afurtamaa — Lakkoofsa Kudha Lamaa

Lakkoofsa Kudha Lama

Author

Jeff Pippenger

Published

May 23, 2026

Formats

PDF
Word
Song MP3

Namoonni shan balaa konkolaataa tokkoo yoo argan, dhugaa-baatonni shananis balaadhuma tokkicha sanaa irratti ibsa gosa shan adda addaa ni kennu jechuun yeroo baayʼee himama. Haa taʼu malee, yeroo ammaa kana keessatti, yeroo Hafuuri Qulqulluun ilmaan namaa keessaa deebiʼaa jiru kana keessatti, dhugaa-baatota sana keessaa warri waan argan irratti odeeffannoo uumuudhaanis sobuudhaanis ilaalcha addunyaa isaanii dhuunfaa cimsuuf yaalan akka jiraatan shakkiin hin jiru; kunis akkas gochuun isaanii amala gaarii hojjechaa jiru jedhanii amananii taʼa. Seenaa dhokataa keessatti sararoonni dhugaa raajii adda addaa hedduun jiru; isaanis taateewwanuma tokkoof dhugaa-baatota adda addaa taʼuu isaanii agarsiisu. Dubbii Waaqayyoo keessatti sobni hin jiru; taʼus, hiikni namootaatiin taateewwan sanaaf kennamu yeroo hedduu dogoggora qabaachuu dandaʼa. Garuu dhugaa-baatonni macaafa qulqulluu seenaa kanaa, sirriitti qoodamanii yoo ilaalaman, hundinuu walii wajjin ni walii galu.

Pheexiros seenaa keessatti nama kuma dhibba afurtamaa afurii fi kuma afurtamaa afurii sanaa kan agarsiisu dha; dhugaa-baatuun isaas seenaa adeemsa-qabeessa taʼe tokko, abdii kutannaa Adoolessa 18, 2020 irraa kaasee hanga dammaqiinsa Muddee 31, 2023 tti, achiis akka nama qormaata jalqabaa mul’ata alaa keessatti hirmaateetti, ergasii qormaata lammaffaa mul’ata keessaa, isa qormaata litmus kubbawwan ibiddaa Naashviilitiin itti aanu ta’uun, hamma alaabaa saboota Ormaatiif ol kaafamutti agarsiisa.

Donald Trump seenaa dhokataa sana keessatti akka isa warra addunyaa guutuu walitti hidhatan hunda, jechuunis globalistota addunyaa, paartii Dimokraatotaa fi RINOota paartii Ripabilikaanii, kakaasuutti ni argama. Inni amaloota raajii fakkii bineensichaa wajjin walqabatan ni guuta; du’a siyaasaa keessaa akka kaafame, kan saddeettaffaa ta’ee, isa torban keessaa ta’ee. Inni seenaa dhokataa sana guutuu keessatti ni argama; yeroo “absolutummaa cunqursaa hojii irra jiruu” jalqabatti Ameerikaa irratti, sana booddees addunyaa irratti raawwatamutti mootummaa keessa akka jiruuf murtaa’eera. Pirootestaantummaan gantummaa, akka qooda-lamaan Trump keessa gaanfa bineensa lafaa lama keessaa isa wal-qixxummaa qabuutti, seenaa Makkabewotaa keessatti ni argama. Mul’istoonni garaagaraa humna jawwee keessatti Dhaabbata Mootummoota Gamtoomanii fi Raashiyaa keessaa jiran seenaa keessatti ragaa ni baasu. Paappaasummaanis, akka saamtoota saba keetii ta’etti, wantoota hunda walitti hidhuu fi mul’ata sana dhaabuuf achi ni jira.

Pheexiros si, dubbisaa jaallatamaa. Pheexiros mallattoo warra dhibba afurtamii afur kuma keessaa tokko ta’uuf kaadhimamaa dha. Pheexiros gidduu dhaabatee jira; jechuunis, sararoota raajii hedduu keessaa iddoo walakkaatti, amantiidhaan Gara Qulqulluu Hundumaa seenee, jijjiirama mul’ata Kiristoosiin raawwatamu fudhachaa jira. Pheexiros Gaara Jijjiiramaa irra jira; achittis fakkii Kiristoosiitti jijjiiramuuf akka ta’u, yeroo Ameerikaan fakkii bineensichaa ijaaraa jirtutti.

> “Yaa obboloota, nuti ofii ofii irraa xiqqaachuu fi Waaqa irraa immoo caalmaa qabaachuu qabna. Inni humna Waldaa isaa ni gaafata; garuu hamma guddaatti dandeettiin saba keenyaa wantoota hin malletti liqimfamte jirti. Yeroon baayʼeen yaadawwan xixxiqqoo fi gaaffiiwwan isaanii irratti ni dabarfama. Waaqayyo gara gaaraatti akka ol baanu, argama isaa keessatti caalaatti akka dhihaannu nu barbaada. Nuti yeroo dhiphinaatti dhihaachaa jirra; yeroo jalqaba addunyaatii jalqabee yeroo darbe kam iyyuu caalaa, maqaa Kiristoos waamte hunda irraa qulqulleessuu guutuu ni barbaada. Hojii Waaqaa keessatti wanti nu keessaa jiru hundi ni barbaachisa. Garuu sabni keenya hamma garaan isaanii jijjiiramutti qulqulleessuu kana gonkumaa hin raawwatan. Isaan akkuma Pheexiroos geeddarama ni barbaadu. Yommuu akkasitti jiraachifaman, Kiristoos isaaniin, ‘Obboloota kee jabeessi,’ ‘Hoolota koo soori,’ ‘Ilmaan hoolaa koo soori’ jechuu ni dandaʼa.”

> “Yommuu humni waaqayyoo tattaaffii namaa wajjin walitti makamu, hojii sun akka ibidda caccabaa keessaa saffisaan babal’atuutti ni babal’ata. Waaqayyo karaa tajaajiltoota namni madda isaanii hubachuu hin dandeenye ni fayyadama; ergamoonni hojii namoonni yoo gaaffii Waaqayyoo deebisuu dagachuu baatan raawwachuun eebba itti argachuu danda’an ni hojjetu. Hojiin sun amma namaaf dhihaatee jira. Inni ni fudhataa? Yeroo ammaa kana balballoonni hojii hojjettootaaf hedduun cufaa irraa hiikamanii banamanii jiru. Isaan balballoota kana ni seenuu? Eenyutu yeroo Gooftaan ajaju, ‘Kunoo ani as jira, yaa Gooftaa, ana ergi’ jechuuuf qophaa’e? Iyya Maqedooniyaa kadhannaa garaa namaa cabsu ta’een kutaa addunyaa hunda irraa gara keenya dhufa, ‘Ce’ii nu gargaaraa.’” Review and Herald, December 15, 1885.

Nuti gara tulluutti dhufnee akkuma Phexrositti jijjiiramuu qabna; yommuu kana goonus immoo, akkuma Isaayyaasitti qulqulloofna. Qulqulleessuun kun yeroo humni Waaqummaa carraaqqii namaatiin walitti makamuutti akka raawwatamuutti bakka buufamee dhiyaata. Waamichi Maqedooniyaa seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa keessatti ni mul’ata.

> “Yeroon murtaa’aan akka godhamuuf yeroo keenya magaalota keenya keessatti dhufeera. Luqaas 21 dubbisaa. Kun ergaa yeroo kanaati; dhaloota dhumaa kanaafis barreeffameera. Waan tokko illee nuu fi hojii Waaqayyo akka hojjennuuf nuu kenne gidduutti seenuu hin qabnu. Dhugaan warra magaalota keessa jiranii fuuldura akka dhiyaatuuf tattaaffiin addaa godhamuu qaba.

> “Namni biraa namoota kaan caccabsee qoruu keessatti hin badaatin. Wal-morkiin hundinuu haa dhaabbatu. Nuyi akka obbolootaatti wal jaallachuu qabna. Gara tulluu irratti Waaqayyoo wajjin ol haa baanu, akka ulfinni Waaqayyoo nurratti calaqqisuudhaan deebinuuf. Iddoon isa argachuu dandeenyu tokkichi tulluu irratti Waaqayyoo wajjin qofa. Dubbiin Hojjetamuu qabu tokko, Dubbii Gooftaa akkuma seera Isaa keessatti mul’ifametti qorachuu keessatti jira. Dubbifni salphaan baay’een tureera; garuu qorannoon dhugaan hammami? Kiristoos namoota gidduutti jiraatee seericha sana keessaa ajajawwan sanauma addunyaa keessatti lallabe.”

> ଏହି କାର୍ଯ୍ୟ ଶୀଘ୍ର ଧର୍ମମୟତାରେ ସଂକ୍ଷିପ୍ତ କରାଯିବ। ଏହାକୁ ସମ୍ପୂର୍ଣ୍ଣତାକୁ ନେଇଯିବା ପାଇଁ ଆମର ପ୍ରୟାସରେ ଆମେ ଅଧିକ ଅଦମ୍ୟ ଏବଂ ଅଧିକ ଭକ୍ତିଶୀଳ ହେବା ଦରକାର। ସେହି ସମୟ ଆସିପହଞ୍ଚିଛି ଯେ, ଆମେ କେବଳ ସକ୍ରିୟ ହେଲେ ହେବ ନାହିଁ, ବରଂ ସେହି ସକ୍ରିୟତାକୁ ଏପରି ଭାବେ କେନ୍ଦ୍ରୀଭୂତ କରିବାକୁ ପଡ଼ିବ ଯେ, ତାହାର ପ୍ରଭାବ ସ୍ପଷ୍ଟ ହେଉ। ଯଦି ଆମେ ପର୍ବତରେ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ସହିତ ଅଧିକ ସମୟ ବ୍ୟତୀତ କରୁଥାନ୍ତୁ, ତେବେ ଆମର କାର୍ଯ୍ୟ ଅଧିକ ଫଳଦାୟକ ହୋଇଥାନ୍ତା।

> “Humni isaanii humna caalaatti amansiisaa taʼe gara lallaba keenyaatti dhufuu qaba. Billaan Hafuura sana qareeffamee haaromfamee humnaan ergamee bahuu qaba. Dhugaawwan bara baraa hundi fuula isaanii dura jiranitti akka namootaatti hojii kana irratti of kenninaa ree? Hojiin Waaqayyoo lafa irratti akka itti fufee xumuramuuf humna Hafuura Qulqulluu barbaanna.” Australian Union Conference Recorder, October 1, 1906.

Iddoo isa Tulluu irratti, isa akkasumas Iddoo Hundumaa Caalaa Qulqulluu taʼe irratti, waaqayyoummaan namaummaa keenya wajjin walitti makama; Luqaas 21 immoo ergaa dhaloota dhumaa, warra akeekkachiisa dhumaa magaalaawwaniif kennanidha. Akeekkachiisni magaalaawwaniif kennamu hojii ergamoonni ni raawwatanidha yoo nuti tulluutti dhufuudhaan bifa Isaa keessatti jijjiiramuu didne. Hojichi magaalaawwaniifi; dhaloonni dhumaa yeroo “magaalaawwan kumaatamaan lakkaaʼaman” barbadaaʼuu qaban keessa jiraata. Yeroon raajii badiisa magaalaawwan sanaa kubbawwan ibiddaa Naashviil irraa jalqaba; hojii akeekkachiisaas achumatti jalqaba; hojii sunis Luqaas 21 keessatti adda baafameera. Waggoota dheeraadhaaf irra deddeebiin agarsiisaa turre, Luqaas 21 akeekkachiisa waaʼee Islaama balaa sadaffaa taʼe akka taʼedha.

Luqaas 21 keessatti Yesus seenaa, Israa’el durii akka saba Waaqayyoof filatameetti didamuu isaaniitii jalqabee hamma dhuma bara dukkanaa’aa ari’atama paaphaasummaaatti, achiis mallattoowwan seenaa Milleraayitii banuutti geessu ni hordofe. Seenaa Milleraayitii seenaa namoota dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma afurii fi afurii ni fakkeessa.

> Isaanis qara billaan kufu; boojiʼamaniis saboota hundumaatti geeffamu; yeroo sabootaa hamma raawwatamutti immoo Yerusaalem saboota ormootiin miillaan dhiitamti. Aduu keessatti, jiʼa keessattis, urjiiwwan keessattis mallattoowwan ni taʼu; lafa irrattis sabootatti dhiphinni, burjaajii wajjin ni taʼa; galaannii fi dambaliin isaa ni gurraachisu; wantoota biyya lafaa irratti dhufan sana sodaatanii eeguudhaan garaan namaa ni dadhaba; humnoonni waaqaa ni raafamuutii. Sana booddees Ilmi Namaa humnaa fi ulfina guddaa wajjin duumessa irratti dhufaa jiru ni argu. Luqaas 21:24–27.

Yohannis, boqonnaa kudha tokkoffaa Mul’ata keessatti, waggoonni 1,260 bulchiinsa paappaasummaa raajidhaan “Saba Ormaatiif” kenname akka ta’an ibsa; Luqaas immoo bara 1798 keessatti yeroo Saba Ormaa guutame akka ture adda baasa. Sana booddees Kiristoos mallattoolee aduu, ji’a, fi urjiiwwan irratti kan sochii Millaroota agarsiisan dubbatee, “dhiphina sabootaa, muddama wajjin; galaanni fi dambali’oonni isaa guungumaa; namoonni sodaa fi waanota lafarratti dhufan eeggachuudhaan garaan isaanii dadhabuu” jedhuun xumure. “Dhiphina sabootaa” kan Luqaas keessatti jedhu, “aarii sabootaa” kan Mul’ata keessatti jedhu dha.

> Saboonni ni aaran; dheekkamsi kees dhufeera; yeroon warri du’an itti murtaa’anis, yeroo ati garboota kee jechuunis raajotaaf, qulqullootaaf, warra maqaa kee sodaatan xinnaa fi guddaadhaaf gatii kennituttis, akkasumas warra lafa balleessan balleessituttis dhufeera. Mul’ata 11:18

“Dheekkamsi” Waaqayyoo dhaʼicha torban isa dhumaa keessatti mulʼata; innis yeroo Mikaaʼel kaʼee dhaabbatuu fi yeroo carraan qoratamuu namaa cufamu jalqaba. Dheekkamuun sabootaa yeroo gara cufamuu carraa qoratamuu geessu dha. Dheekkamuun sabootaa 9/11 irratti jalqabe; yeroo sanatti Islaamni wayyaa sadaffaa taʼe dhufee, akkasumaan dhufaatii rooba boodaa mallatteesse.

> “Aarii sabootaa akka dheekkamsi saboota, dheekkamsi Waaqayyoo, fi yeroo warra du’anitti murtiin kennamu adda addaa fi ifatti wal irraa adda ta’an, inni tokko isa kaan duukaa akka bu’u argeera; akkasumas Miikaa’el amma iyyuu akka hin kaane, yeroo rakkina kan akkasiitiin dura gonkumaa hin jirre sunis amma iyyuu akka hin jalqabamin argeera. Saboonni amma dheekkamaa jiru; garuu yeroo Angafni Lubummaa keenya hojii Isaa mana qulqullummaa keessatti xumure, Inni ni ka’a, uffata haaloo ni uffata, ergasii dha’ichoonni torban warra dhumaa ni lolaafamu.

> “Ani ergamoonni afran hojii Yesuus mana qulqullummaa keessatti raawwatamu hanga xumuramutti bubbeen afran akka qabatan argeera; ergasii dhaʼichoonni torban warra dhumaa ni dhufu.” Early Writings, 36.

Seenaa Miileer keessatti dheekkamsi sabootaa, yookaan akkuma Luqaas galmeessetti, “rakkina sabootaa,” Islaamumaan raawwatame.

> “Bara 1838 keessa Turkiin mootummaa Gibxii wajjin waraana keessa seente. Warri Gibxii mootummaa Turkii mootummaa irraa kuffisuuf jechuun abdii guddaa agarsiisaniiru. Kana ittisuuf, humnoonni gurguddoon afur kan Awurooppaa, jechuunis Ingiliz, Raashiyaa, Oostiriyaa, fi Pruusiyaa, mootummaa Turkii jabeessuuf gidduu seenan.” Uriah Smith, Synopsis of Present Truth, 218.

Bara 1838 keessa, wanti “gaaffii baha” jedhamee waamamu saboota raasaa ture; “gaaffiin baha” sunis Islaama, qilleensa bahaa Macaafa Qulqulluu keessaa taʼe sana ture. Seenaan Milleriit saboonni Islaamaan raafaman, achiis Gooftaan duumessa keessatti gara Iddoo Hundumaa Caalaa Qulqulluutti dhufe akka mulʼisa; kunis yeroo Gooftaan Dhufaatii Isaa Lammaffaatti duumessa keessatti dhufu fakkeenyaan agarsiisa. Dura dhufaatii Isaa duumessa keessatti, Islaamni saboota dhiphisa; kunis ergaa Phexros magaalaawwanitti badiisa “kumaatama magaalaawwan” dura labsuuf kenname dha. Yeroon badiisa magaalaawwanis kubbawwan ibiddaa Naashviil irraa jalqaba.

> “Yaa ummanni Waaqayyoo miira badiisa yeroo dhihoodhaaf magaalaawwan kuma hedduu, kanneen amma jechuun ni danda’ama waaqeffannaa waaqota sobaatti kennamanii jiran, akka qabaatanii! Garuu baayʼeen isaanii warra dhugaa labsuu qaban obboloota isaanii himachaa fi irratti murteessaa jiru. Yommuu humni Waaqayyoo isa namoota geeddaruu dandeessisu sammuu irratti dhufu, jijjiiramni ifaan mulʼatu ni jiraata. Namoonni qeequu fi diiguuf fedhii hin qabaatan. Iddoo ifni addunyaatti akka hin ibsine gufachiisu keessatti hin dhaabbatan. Qeeqni isaanii, himannaan isaanii ni dhaabata. Humnoonni diinaa waraanaaf walitti qabamaa jiru. Walitti buʼiinsi cimaa fuuldura keenya jira. Walitti dhiyaadhaa, obbolootaa fi obboleettota koo, walitti dhiyaadhaa. Kiristoositti hidhamaa. ‘Isin hin jedhinaa, Walta’insa,... soda isaanii hin sodaatinaa, hin rifatinas. Gooftaa maccaa humnootaa isa ofii isaa qulqulleessaa; inni soda keessan haa ta’u, inni naasuu keessanis haa ta’u. Innis mana qulqullummaa isiniif ni ta’a; garuu mana Israa’el lamaan isaaniif dhagaa gufachiisaa fi kattaa nama mufachiisu ni ta’a, jiraattota Yerusaalemitti immoo kiyyoo fi hiixata ni ta’a. Baayʼeen isaanii keessaa ni gufatu, ni kufu, ni caccabu, ni qabamu, ni fudhatamus.’

> “Addunyaan kun teetra dha. Namoonni ishee keessa jiraatan, qooda isaanii diraamaa guddaa isa dhumaa keessatti taphachuuf qophaaʼaa jiru. Waaqni ilaalcha keessaa badeera. Tuutaa gurguddaa ilmaan namootaatiin biratti, tokkummaan hin jiru; yoo namoonni kaayyoo isaanii ofittummaa taʼe raawwachuuf walitti hidhatan malee. Waaqni ilaalaa jira. Kaayyoon inni waaʼee mootummaa isaa irratti finciltoota taʼan ilaalchisee qabu ni raawwatama. Addunyaan harka namootaatti hin kennamne; jechuunis, Waaqni yeroo muraasaaf wantoota jeequmsaa fi sirna-dhabbiin mootummaa akka godhatan hayyamus. Humni gadii irraa dhufu, mulʼatawwan gurguddoo isa dhumaa diraamichaa fiduuf hojjechaa jira,—Seexanni akka Kiristoositti dhufee, warra waldoota dhoksaatti of hidhachaa jiran keessatti gowwoomsaa jalʼina hundumaan hojjechaa jira. Warri fedhii walitti hidhamiinsaatiif of kennan karoorawwan diinaa raawwachaa jiru. Sababichi buʼaa isaa ni hordofa.”

> “Cubbuun daangaa isaa gaʼuuf jechuun ni gaʼeera. Jeequmsi addunyaa guuteera, sodaan guddaan immoo yeroo dhihoodha keessatti ilmaan namootaa irratti ni dhufa. Xumurri baayʼee dhihoodha. Nuti warri dhugaa beeknu wanta yeroo dhihoodha keessatti akka rifachiisa guddaa addunyaa irratti dhufuuf jiruuf of qopheessuu qabna.” Review and Herald, September 10, 1903.

“Wantoonni burjaajii fi jeequmsaa” akka bu’aa sirna Obboleettiin Waayit “barumsa olaanaa” jettee adda baastu sanaatti hojjetamaa jiru; sirna isumaas isheen “dhoksaa hamminaa” jettee ibsiti. Mana qulqullummaa Paarteenoon Naashviil keessa jiru mallattoo barumsa sobaa isa amma “burjaajii fi jeequmsa” “yeroo muraasaaf mootummaa” qabu uumaa jiruuti. Kubbaawwan ibiddaa Naashviil irratti dhufan Islaamiin fidamu; isaanis “muka beekumsaa gaarii fi hamaa” irratti murtii Waaqayyoo mul’isu. Yommuu Naashviil rukutamu, yeroo gabaabaa labsii iyyata halkan keessaa jalqaba; innis seera Dilbataatti geessa; achittis “gamtaan” hammeenyaa Isaayyaas sochii isaa isa dhumaa godha, yeroo addunyaan mootummaa addunyaa tokkoo, Mul’ata boqonnaa kudha sadii keessatti fakkii bineensaa jedhamee ibsame, fudhachuuf dirqamtu. Ibsi Isaayyaas waa’ee gamtaa hammeenyaa jedhu chaappessamuu nama kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii wajjin wal sima.

> “Warra, warra” hin jedhaa miti, warra uummanni kun hundi “Warra, warra” jedhan hundumaaf; soda isaanii illee hin sodaatinaa, hin rifatinas. Waaqayyo Gooftaa maccaa isa ofii isaa qulqulleessaa; inni soda keessan haa ta’u, inni naasuu keessan haa ta’u. Inni iddoo qulqulluu ta’a; garuu mana Israa’el lamaan isaaniif dhagaa gufannaa fi kattaa komii ta’a; jiraattota Yerusaalem immoo kiyyoo fi buttaa ta’a. Isaan keessaa baay’een ni gufatu, ni kufu, ni caccabu, kiyyoodhaan ni qabamu, ni fudhatamus.

> Ragaa sanaa dhugaa kanaa hidhaa; seera kana bartoota koo gidduutti cufi. Anis Waaqayyoon, isa mana Yaaqoob irraa fuula isaa dhokse, nan eeggadha; isa irrattis abdiin nan ilaalla. Kunoo, ani fi ijoolleen Waaqayyo naaf kenne mallattoo fi dinqii taanee Israa’el keessatti Waaqayyo Gooftaa maccaatu irraa jirra, inni gaara Xiyoon keessa jiraatu irraa. Yommuu isaan isinitti, “Warra hafuurota walitti dubbatan, warra raagu, warra hasaasanii guunguman bira dhaqaatii gaafadhaa” jedhan, ummanni tokko Waaqa isaa gaafachuu hin qabu moo? Namoonni jiraatan warra du’aniif haa gaafatan ree? Gara seeraatti fi gara dhugaa ba’uutti! Yoo isaan akka dubbii kanaatti dubbachuu baatan, ifni isaan keessa waan hin jirreef. Isaayaas 8:12–20.

Kutaan obboleettii White irraa fudhatame kun akka agarsiisutti, yeroo “jeequmsaa fi sirna dhabuu” taʼe tokko gara “Seexanni akka Kiristoositti dhufuutti” geessa. Seexanni yeroo seera Dilbataa irratti akka Kiristoositti of fakkeessee mulʼata.

> “Murtoo seeraan Waaqayyoo cabsuudhaan dhaabbata Phaaphaasummaa raawwachiisuun, biyyi keenya guutummaatti qajeelummaa irraa of ni kutti. Yommuu Pirootestaantizmi harka ishii qilleensa gidduu jiru ceesiftee harka humna Roomaa qabattu, yommuu boolla gadi fagoo irra darbaadhaan Hafuurota Waliin Haasaʼuu wajjin harka wal qabattu, yommuu walitti dhufeenya sadii kanaa dhiibbaa jalatti biyyi keenya akka mootummaa Pirootestaantii fi mootummaa riphaabilikaanii taʼetti seera mootummaa ishii keessaa qajeelfama hundumaa ganuudhaan, sobaa fi gowwoomsawwan phaaphaasummaa babalʼisuuf qophii godhattu, yeroo sanatti hojii dinqisiisaa Seexanaa jalqabuuf yeroo gaʼe akka taʼe, dhumniis akka dhihaate ni beekna.” Testimonies, volume 5, 451.

Yeroon “burjaajii fi jeequmsaa” seera Dilbataatti geessuuf dura ni dhufa. Seera Dilbataatti yeroo muraasa dura, yeroo walga’ii kaampii Exeteriin fakkeeffamee fi Guyyaa Ayyaana Shiftaatti dura guyyoota kudhan kutaa ol aanaa keessa ture keessatti, kumni dhibba tokkoo fi afurtamii afur “walitti dhiibamu, obbolootaa fi obboleettota koo, … Kiristoosiin walitti hidhachuu” qabu. Chaappaan ni taasifama seera Dilbataatti dura; seenaa sana keessattis gamtaan hamaan mootummaa addunyaa tokko dhaabuuf hojii isaa isa xumuraa jalqaba.

Yeroo chaappaan kaa’amu keessatti Kiristoos qajeelotaaf iddoo qulqulluu ta’a; hamootaaf garuu dhagaa gufachiisaa ta’a. Inni warra Yerusaalem keessa jiraataniif, warra kufan “baayʼee” taʼan sanaaf, “kiyyoo fi qomoo” taʼa; warra muraasa chaappaa argataniif garuu “Inni” isuma isaan sodaatan taʼa.

“Waaqayyoon sodaatuun” wanta Hewaan keessaa hanqate dha; warri Waaqayyoon sodaatan immoo sodaa namoota hedduu gufachiifamanii irratti fidamu irraa garaa gara ta’e qabu. Gosoonni sodaa lamaan kun warra qormaata darbanii fi warra kufan adda baasanii mallattoo isaanii ta’u. Warri darbatan ni chaapfamu; warri hin dabarre immoo lakkoofsa shaniin bakka buufamu; isaanis “ni gufatu, ni kufu, ni caccabu, ni kiyyoo keessa galfamu, ni qabamu.” Yeroon chaappaan kaa’amu, kan seera Dilbataa dura ta’aa akka jiru fakkeeffamee ibsamu, yeroo jeequmsi fi sirna dhabiinsi jiru, yeroo fakkeenyi durboota kudhanii itti raawwatamu dha.

Warri muraasniin chaappaa godhatan baayʼee kufan irraa faallaa taʼan warra Gooftaa “eegan” dha; kanaan immoo durboota ogeeyyii warra “eegan” taʼan adda baasu. Akkasumas gareewwan durboota lamaan keessatti eegumsi raajii qulqulleeffame fi hin qulqulleeffamin jira; innis gosoota sodaa lamaan wajjin wal-simu.

> “‘Misirroon ni turee fi hirribni hundi isaanii mucaahanii ciisan.’ Tureen misirroo sanaa yeroo Gooftaan eegamaa ture darbuun isaa, abdii kutannaa, fi akka turetti turuu isaa fakkaatu agarsiisa. Yeroo shakkii kana keessatti, fedhiin warra alaa qofa ilaalu fi garaa guutuun hin ta’in yeroo gabaabaa keessatti hollachuu jalqabe, tattaaffiin isaaniis laaffachuu jalqabe; garuu warri amantiin isaanii beekumsa dhuunfaa Macaafa Qulqulluu irratti hundaa’e miilla isaanii jala dhagaa qabu turan; dhagaan sunis dambaliin abdii kutannaa irraa hin miidhamu ture. ‘Hundi isaanii mucaahanii ciisan;’ gareen tokko dhiphina maleeyyii ta’anii fi amantii isaanii dhiisanii, gareen biraan immoo ifni caalaan hanga kennamutti obsaan eeggachaa turan. Ta’us, halkan qorumsa sana keessatti warri lammaffaan sun hamma tokko hinaaffaa fi of kennuu isaanii dhabuu fakkaatan. Warri garaa guutuu hin qabnee fi warri alaa qofa ilaalan amantii obboloota isaanii irratti hirkachuu jechuun kana booda hin danda’an. Tokkoon tokkoon isaanii mataa isaatiin dhaabachuu yookaan kufuu qaba.” The Great Controversy, 395.

ᎤᏂᎦᏙᎯ ᎤᏃᎮᎸᎢ ᎤᏃᎵᏍᏗ ᎢᏳᏍᏗ ᎬᏗᏍᎬᎢ ᎨᏒ ᎤᏂᏙᎵᎩ ᎠᎴ “ᎤᏙᎴᎰᏒ ᎠᎴ ᎤᏍᏆᏂᎪᏗ” ᎤᎾᏍᏗ ᎠᏂᏙᎯ ᎠᏍᏆᏂᎪᏙᏗ ᎡᎶᎯ ᎤᎾᏓᏅᏛ ᎯᎠ ᏓᏆᏙᏓ ᎤᎵᏍᏆᏛ, ᎾᎯᏳ ᎠᏰᎵ ᎤᎾᏤᎵᎪᎯ ᎣᏍᏛ ᎠᎴ ᎤᏲ ᎪᎯ ᎤᎾᏗᎦᏔᎲᎢ ᎤᏙᎯᏳᎯ ᎠᎦᏔᎲ ᎤᏂᏍᏗᏱ “ᎤᏂᏙᎯᏳ ᎠᏂᏯᎡᎯ ᎠᎴ ᎠᏂᏍᎦᏯ ᎤᏂᎪᎵᏰᏗ, ᎠᏂᏍᏆᎵᎪᎯᏍᎩ ᎠᎴ ᎠᏂᎩᎭᏍᎩ” ᎠᎴ ᎠᎦᏔᎲ ᎠᎦᏔᎲᎢ ᎯᎠ ᎤᏙᎯᏳᎯ “ᎤᏍᏗ ᎠᎴ ᎤᏃᎮᎸᎢ.” ᎾᏍᎩ ᏌᏉ ᎤᎬᏫᏳᎯ ᎤᏓᏁᎸ ᎠᎴ ᎠᏓᎻ ᎤᎾᏓᏅᏛ ᎤᎩᏍᏗ ᎾᏍᎩᏯ ᎨᏎᏍᏗ. ᎢᎦᏓᏑᎴᎩᏍᎪ ᎠᏕᎶᏆᏍᏗ ᎤᏁᏤᎸ ᎤᏙᎯᏳᎯ ᎠᎵᏙᎯᏳᎯ ᎠᎴ ᎤᏓᏑᏴᏛ ᎤᏲ ᎤᏓᏑᏴᏛ, ᎠᎴᏍᎪ ᎢᏗᏙᎦᎾᏍᏓ “ᎯᎠ ᎤᏂᏪᏎ ᏱᎰᏩ,” ᎤᏂᏁᎦᏉ ᎢᏳᏃ ᎯᎠ ᎧᏃᎮᏛ ᎠᏂᏁᎩ ᎠᏃᎮᎸᎾ ᎠᏗ, ᎾᏍᎩ ᏂᎦᎵᏍᏗ ᎠᏂᎦᏛ ᎤᏃᎴ ᏂᎨᏒᎾ ᎨᏎᏍᏗ. ᎤᏙᎯᏳᎯ ᎠᎴ ᎦᏰᎪᎩ ᎠᏕᎶᏆᏍᏗ ᎤᎬᏫᏳᎯ ᎡᎯ ᎤᏙᎯᏳᎯ ᎾᏍᎩ ᎬᏩᏟᏃᎮᎸ ᎭᏟᎬ ᎭᏫᏂᎭ ᎦᎶᏍᏛ ᎠᎴ ᏎᏓᏂ. ᎾᏏᏫᎵ ᎤᏟᏃᎮᏍᎬ ᎤᏂᏃᎮᎵᏍᏗ ᎤᏂᎵᏃᎮᎸ ᎧᏃᎮᏛ ᎤᏁᏤᎸ ᎤᎬᏩᏁᎸ ᎠᎴ, ᏐᏓᎻ ᎤᏟᏃᎮᏍᎬ ᎤᏁᎦᎸ ᎤᏙᎯᏳᎯ ᎤᏁᎦᎸᎢ ᎾᏍᎩᏯ, ᎠᎴ Ꮔ ᏲᎩ ᎤᏟᏃᎮᏍᎬ ᎠᎹᏰ៎ ᎤᎬᏩᎶᏗ ᏌᏉ ᏲᎾᏍᏗ ᎠᎹᏰ៎ ᎠᎹᏰ៎ ᎤᏂᏗᎬᏩᎶᏗ ᎠᎴ ᏗᏐᎪᏂ ᎤᏟᏃᎮᏍᎬ ᎤᏂᏣᎳᎩ ᎤᏂᎵᏂᎬᎢ ᎤᎾᏤᎵᎦ.

Phexrosiin kubbaanii ibiddaa Naashivilii, Paaniyeemii fi gaara irratti dhaabbatee jira; kunis qormaata mana qulqullummaa bakka bu’a. Inni yeroo kubbaanileen ibiddaa bu’anitti Advantiizimii Guyyaa Torbaffaa Laa’odiqeyaa ni ifatama, ni qaaniʼas akka ta’u hubata; akkasumas Naashivilii, Ameerikaan Waltaateen fi addunyaan akeekkachiifamuu akka barbaachisu ni beeka. Ergaan Islaamaa ergamoota ni mirkaneessa; akkuma ibiddi Qarmeloositti bu’e Eliyaas raajii dhugaa akka ture mirkaneesse sana. Ta’us akeekkachiisni Naashiviliif kennamu salphaatti Islaama wayyoo sadaffaa qofa miti; hammam iyyuu meeshaalee gosa akkamii haleellaa tasa keessatti itti fayyadaman jedhuu miti. Ergaan akeekkachiisaa maaliif Islaamni murtii fiduuf akka hayyamame adda baasee agarsiisuu qaba; murtiin kunis yeroo magaalaawwan kumaatamaan lakkaa’aman keessatti barbadaa’an jalqaba. Dursee akka Islaamni Naashivilii irratti haleellaa tasa uumu adda baasuun ergamoota ni mirkaneessa; garuu yoo kana qofa godhe akeekkachiisa guutuu miti.

Kubbuu ibiddaa Nashivilii kanneen murtii Waaqayyoo ti; isaan yeroo gabaabaa tokko kan jalqaban yoo ta’u, yeroo sanis seera Dilbataa irratti xumurama; akkuma jalqaba yeroo sanaattis, inni immoo murtii Waaqayyoo dha. Waaqayyo qormaanni maal akka ta’e, akkasumas yoo qormaata sana kufan bu’aan isaa maal akka ta’u dursanii Addaamii fi Hewaaniif hime. Obboleettiin Waayit barbaachisummaa “sababaa irraa gara bu’aatti” yaaduu ni ibsiti; Macaafni Qulqulluunis “abaarsa” “sababaa” malee akka hin dhufne ni mul’isa.

> Akkuma simbirroon joora keessaa adeemu, akka liqimsee imalaan balali’u, akkasuma abaarsi sababii hin qabne hin dhufu. Fakkeenya 26:2.

Kubboowwan ibiddaa Naashviil irratti bu’an “bu’aa” fi “abaarsa” dhufu dha. Ergaan akeekkachiisaa “sababaa”s of keessatti qabachuu qaba. Ergaan raajii Yoonaas guyyoota afurtama keessatti badiisa dhufu qofa himuu hin turre; garuu mooticha irraa kaasee hanga uummata guutuutti dammaqinsa fi haaromsa fide. Wantii ifatti beekame, mootichii fi sabni isaa karaalee isaanii hamaa irraa akka deebi’an ture. Yoonaas badiisni dhufu akka jiru isaanitti himee ture; akkasumas inni kun jireenya isaanii hamminaa fi hamaa ta’e irraa kan ka’e akka ta’e isaanitti himee ture.

> Sababiin dubbichi gara mootii Nanawwee dhufe; innis teessoo isaa irraa kaʼee, uffata mootummaasaa of irraa baasee, wayyaa gaddaa uffatee, daaraa keessa taaʼe. Innis murtee mootichaa fi gurguddoota isaatiin, “Namnis taʼe bineensi, loonii fi bushaayis waan tokko illee hin dhandhamin; isaanii hin nyaatin yookaan bishaan hin dhugin. Garuu namnii fi bineensichis wayyaa gaddaan haa haguugaman; humna guddaadhaanis gara Waaqaatti haa iyyan; eeyyee, tokkoon tokkoon isaanii karaa hamaa isaa irraa, hammina harka isaanii keessa jiruus irraa haa deebiʼan” jedhee Nanawwee guutuu keessatti labsamee akka beeksifamu taasise. Yonaas 3:6–8.

Islaamni humna afuufaa dha; humnoonni afuufaa torban Mul’ata boqonnaa saddeetii irraa hamma kudha tokkootti jiran, akkasumas boqonnaa kudha ja’aas, amaloota raajii addaa qabu. Afuufaawwan afran jalqabaa murtii mootummaa Roomaa irratti darban turan; sababiin isaas seera Dilbata isa jalqabaa bara 321tti dabarsaniif. Afuufaawwan lamaan itti aanan immoo murtii Roomaa paaphaasummaa irratti darban turan; sababiin isaas seera Dilbataa bara 538tti dabarsaniif. Afuufaawwan torban Mul’ata boqonnaa saddeetii irraa hamma kudha tokkootti jiran, dha’ichawwan torban dhumaa Mul’ata boqonnaa kudha ja’aatti jiran kan fakkeenyan agarsiisan yoo ta’u, kunis murtii Waaqayyoo namoota irratti, dirqisiifamuu Dilbataatiif dha.

Ergaan akeekkachiisi Nashviilii seera Dilbataatti geessan adda baafachuu qaba; mootummaa raajii irratti hundaaʼees, firdiin sababicha duukaa buʼa malee isa dura hin dhufu. Firdiin buʼaa hojii irra oolmaa Dilbataa ti. Dhugaa-baatonni shanan seenaa dhokataa keeyyata afurtamaa isa nuti ilaalaa jirru keessaa dhugaa-baatummaa garaagaraa ni kennu; garuu dhugaa-baatota namootaa irraa adda taʼee, sararoonni raajii hundinuu walitti makamu. Akeekkachiisa seera Dilbataa isa dhumaa Ameerikaa keessatti argamu adda baasuuni, yeroo Pheexiros dhugaa-baatummaa Doonaald Tiraamp walitti makuun buʼaa kubbawwan ibiddaa Nashviilii ibsuutti raawwatama.

Akeekkachi Naashivilii addunyaaf kennamuun, Waaqayyo yeroo sana irraa jalqabee murtii isaa isa dhumaa namootaa fi sabootarratti ni eegala jechuu dha. Sana booddee yeroon magaalaota badiisuu ni jalqaba; yeroon sunis saffisaan gara seera Dilbataa sanaatti geessa, bakka gantummaan biyyaalessaa badiisa biyyaalessaatiin hordofamutti. Ergasiis Seexanni Kiristoosin fakkaatee ni dhufa; walta’iinsi hamaanis yeroo mootonni kudhan mootummaa isaanii mul’ata sana dhaabuuf, saamtoota saba keetii sanaaf kennu irratti walii galu ni dhaabama. Akeekkachiisni Naashivilii seenaa Naashivilii dura deemuun argisiifama; kunis Donald Trump bineensichaaf fakkii uumuun bakka bu’ameera. Ergaan Trump sagalee akeekkachiisaa xurumbaa isa kubbawwan ibiddaa Naashivilii dura dhufuuti.

Mee kana itti aanu keessatti wantoota kana itti fufna.

Back to Articles