Article

# Fuuldurriin Ameerikaafii fi Adoolessa 18, 2020 - Lakkoofsa Sadii

Ija Qulqulluun Argaa fi Gurri Dhaga’u Eebbifamoodha

Author

Jeff Pippenger

Published

August 25, 2023

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Sarariin sochii haaromsaatiin adeeman kun “bokkuu torban” Mul’ata boqonnaa kudhani keessatti ibsaman hubachuuf furtuudha. “Bokkuun torban” seenaa ergaa ergamaa jalqabaa cimsamuu isaa irraa eegalee Hagayya 11, 1840 hanga Gaddisiisa Guddaa Onkoloolessa 22, 1844tti ture ni bakka bu’a. Boqonnaan kudhan hubannoo kana deeggaruuf ragoota keessaa sadii of keessatti ni kenna.

> “Sochiin adventii bara 1840–44 humna Waaqayyoo kan mul’ise ifaajee ulfina qabeessa ture; ergaan ergamaa jalqabaa gara buufata hojii ergamootaa addunyaa hundumaatti geeffame, akkasumas biyyoota tokko tokkotti haaromsa amantii jaarraa kudha jahaaffaatii as biyya kamiiyyuu keessatti argamee hin beekne caalaa fedhii amantii guddaan mul’ate; garuu kun hundinuu akeekkachiisa dhumaa ergamaa sadaffaatiin jalatti sochii humna qabeessa ta’een ni caalama.” The Great Controversy, 611.

Ergaan ergamaa jalqabaa ergaa isaa bara 1840 irraa eegalee gara biyya lafaatti baase. Uriah Smith hubannaa qajeelcha duraanii, kan Obboleettii White wajjin waliigalu, ibsa. Smith ergamaan jalqabaa bara 1798 dhufe akka ture ni beeka; akkasumas bara 1840 keessatti kan bu’e ergamaa jalqabaa ta’uu isaa ni agarsiisa. Smith fi qajeelchitoonni duraanii garaagarummaa ergaan tokko dhufuu isaa fi humna ittiin jabaatamuu isaa gidduu jiru qofa hin hubanne turan. Smith ifatti akka jedhu, yeroo ergamaan Mul’ata kurnan keessaa tokko miila tokko galaana irra, miila tokko immoo lafa irra kaa’e, kun ergaa gara biyya lafaatti geeffamaa ture adda baaseera.

> “Kanaaf, bara 1798tti, uggurriin guyyaa Kiristoos dhiʼoo taʼe labsuu irratti ture ni dhaabate; bara 1798tti yeroo dhumaa ni jalqabe, chaappaanis macaafa xinnoo sana irraa ni kaafame. Kanaafuu yeroo sana irraa eegalee ergamaan Mulʼata 14 keessaa saʼaatiin murtiin Waaqayyoo dhufeera jechuun labsaa baʼeera; yeroo sana irraa kaasees ergamaan boqonnaa 10 keessaa galaanaa fi lafa irratti dhaabatee, yeroo siʼachi akka hin jirre kakateera. Eenyummaan isaanii tokkummaa qabuu isaanii irratti gaaffiin tokko iyyuu hin jiru; falmiiwwan isa tokko bakka kaaʼuuf dhiyaatan hundinuus dhimma isa kaaniif walqixa humna qabu. Dhaloonni yeroo ammaa kun raawwii raajiiwwan lamaan kanaa akka dhugaa baʼuu argaa jiru mulʼisuuf falmii kam iyyuu asitti galchuun nu hin barbaachisu. Lallaba dhufaatii keessatti, keessumaa bara 1840 irraa hamma 1844tti, raawwiin isaanii guutuu fi haala balʼinaan ifa taʼeen ni jalqabe. Ergamaan kun miila tokko galaana irra, kaan immoo lafa irra qabaachuun isaa babalʼina labsii isaa galaanaanis lafaanis agarsiisa. Ergaan kun biyya tokko qofaaf qophaaʼe taʼee utuu taʼee, ergamaan sun lafa irra qofa dhaabachuun isaa gaʼaa taʼa ture. Garuu inni miila tokko galaana irra qaba; kana irraa ergaan isaa galaana qaxxaamuree saboota addaddaa fi qoodamoota addunyaa garaagaraatti akka babalʼatu hubachuu dandeenya; hubannoon kunis dhugaa kanaan jabaata, jechuunis lallabni Dhufaatii, armaan olitti eerame, buufata hojii ergamootaa addunyaa hundumaatti akka gaʼe. Kana irratti dabalataan boqonnaa 14 jalatti ilaali.” Uriah Smith, Thoughts on Daniel and the Revelation, 521.

Kanaaf, lakkoofsi tokkoo boqonnaa kudhanii guyyaa Hagayya 11, 1840 ni adda baasa; yeroo sanaatti akka raajii Mul’ata boqonnaa sagalii keessatti dubbatametti xumuri olaantummaa Usmaaniyaa dursee himame ni dhaabate. Obboleettiin White akkana jette:

> “Bara 1840tti raajii raajawwan raajii Waaqayyoo ibsu kan biraa ajaa’ibsiisaan raawwii raajii uummata bal’aatti fedhii guddaa kakaase. Waggoota lama kana dura, Joosaayaa Liich, tajaajiltoota mootummaa lammaffaa lallaban keessaa tokko isa adda duree ta’e, Mul’ata Yohaannis boqonnaa 9 irratti ibsa maxxanfamee mootummaa Otomaanii kufaatii isaa dursee dubbatu baase. Akka shallaggii isaatti, humni kun ... Hagayya 11, 1840 irratti ni kufa; yeroo sana humni Otomaanii keessatti Qusxanxiniyyaa akka caccabu ni eegama. Kanaanis, ani akka dhugumaan akkas ta’u nan amana.”

> “Yeroo murtaa’e sana keessatti, Turkiin ergamtoota ishee karaa humnoota michuu Awurooppaa irraa eegumsa fudhatte; akkasumas ofii ishee to’annoo saboota Kiristaanaa jala galchite. Dhimichi sun raawwii raajii sana guutummaatti sirriitti mirkaneesse. Kun yeroo beekame, namoonni baay’een sirrii ta’uu qajeelchawwan hiikkaa raajii kan Miilerii fi warri isa wajjin turan fudhatanitti amanan; sochiin dhufaatii irratti immoo kaka’umsi dinqisiisaan kenname. Namoonni baratan fi sadarkaa qabanis ilaalcha isaa lallabuu fi maxxansiisuudhaan Miiler wajjin tokko ta’an; hojii sunis bara 1840 irraa kaasee hamma 1844tti saffisaan babal’ate.” The Great Controversy, 334, 335.

Lakkoofsi tokko kan boqonnaa kudhanii bara 1840 dha; lakkoofsa kudhaffaadhaan immoo Yohannis Onkoloolessa 22, 1844 irratti hadhaa guddaadhaan abdii kutate argina. Yohannis warra ergaa macaafa xinnoo sana gara biyya lafaa geessan bakka buʼe; garuu isaan Onkoloolessa 22, 1844 irratti abdii kutannaa hadhaa sana keessa darban. Lakkoofsi tokko irraa hanga lakkoofsa kudhaatti seenaa bara 1840 irraa hanga 1844tti bakka buʼa. Kun boqonnaa kudhan keessatti dhugaa baatuu keessaa tokko dha.

Ragaan biraan Yohaannis isa macaafa xinnoo sana nyaatuu dha; innis afaan isaa keessatti mi’aawaadha; kunis ergaa Hagayya 11, 1840 inni fudhate kan bakka bu’u dha; achii immoo garaa isaa keessatti hadhaa’e, yeroo Gaddisiisa Guddaa Onkololeessa 22, 1844 irratti.

> Anis ergamaa xinnaa harka ergamaa keessaa fuudhee nyaadhe; afaan koo keessatti akkuma dammaatti mi’aawaa ture; yeroo ani isa nyaadhe immoo garaan koo hadhaa’e. Mul’ata Yohaannis 10:10.

Lakkoofsi kudhan seenaa bara 1840 irraa kaasee hanga 1844tti jirtu lakkoofsa tokko keessatti argisiisa. Kun boqonnaa sana keessaa ragaa keessaa lammaffaa kan “caccabsoo torbaa” seenaa sana bakka buʼan taʼuu isaanii mirkaneessudha. Obboleettiin White duraanuu “caccabsoo torbaa” ibsa taateewwan ergaa ergamaa isa jalqabaa fi isa lammaffaa jalatti raawwataman taʼuu isaanii adda baaftee jirti. Ergaan ergamaa isa lammaffaa Gaddi Guddaanitti xumurame; kanaafuu, “caccabsoo torbaa” seenaa isuma sana bakka buʼu. Dhugaa akka seenaa Hagayya 11, 1840 irraa jalqabee hanga Gadda Guddaa Onkoloolessa 22, 1844tti jiru seenaa raajii Mulʼata boqonnaa kudhan keessatti cimsamee ibsamaa jiru taʼe deeggaruuf ragaan keessaa sadii jiru.

Sanaa dhuma lakkoobsa keessaa irratti, dhugaa “qilleensota torbanii” wajjin wal qabatuun waliigaltee keessa ta’een, ergaan akka dhiyaatuuf ajajni ni kennama; akkasumas seenaan sunuma illee irra deebi’ee ta’uu qaba.

> Innis naan jedhe, Ati saba baay’ee namoota hedduu, saboota, afaanota, fi mootota duratti raajii dubbatuu qabda. Mul’ata 10:11.

Wanti torban sun akka agarsiisan, jalqabni Adventizimii—yommuu ergaan “bara dhumaa”tti hiikame humna argate jalqabee—dhuma Adventizimiis ni fakkeessa; yeroo sanatti immoo ergaan bara 1989 keessatti hiikame humna kan argatu bu’iinsa maleekaa Mul’ata kurnaffaa irraa utuu hin ta’in, maleekaa Mul’ata kudha saddeetiin gadi bu’uun ta’a. Maleekaan Mul’ata kudha saddeetii Fulbaana 11, 2001 irratti gad bu’e; amma immoo xumura irra deebiin seenaa bara 1840 irraa gara 1844tti ta’eetti dhihaachaa jirra.

Hubannoon suraa kudhanii waggootaaf ifa uummataatti beekamanii turan. Wanti amma dhiheenya kanaatti qofa beekame garuu, seenaa qulqulluu sana keessa seenaa qulqulluu biraa kan itti keessatti hammatamee jiru jiraachuu isaati. Seenaa kana kan hubatan immoo warra qajeelfama Alfaa fi Omeegaa, isa dhuma wantaa jalqaba wanta sanaatiin adda baasu, fudhatan qofa ta’u. Seenaa qulqulluu keessa hammatamee jiru sun abdii kutannaa tokkoon jalqabee Abdii Kutannaa Guddaadhaan xumurama. Seenaa bara 1843 irraa hanga 1844tti jiru, seenaa bara 1840 irraa hanga 1844tti jiruu keessatti kan argamu ta’us, isa irraa adda ta’e sarara seenaa addaa dha. Obboleettii White fi Kiristoos lamaan isaanii iyyuu sarara seenaa kana irratti dubbatu.

> “Ergaawwan bara 1840–1844 keessatti kenname hundinuu amma humnaan ibsamuu qabu; namoonni baayʼeen kallattii isaanii dhabaniiru. Ergaawwan kunneen gara waldoota amantii hundumaatti deemuu qabu.

> “Kiristoosi akkana jedhe, ‘Ijji keessan waan arguuf, gurri keessanis waan dhagaʼuuf eebbifamoo dha. Dhugumaan isiniin jedhu, raajonni baayʼeenii fi namoonni qajeelonni baayʼeen waan isin argitan kana arguuf hawwanii turan, garuu hin argine; waan isin dhageessan kanas dhagaʼuuf hawwanii turan, garuu hin dhageenye’ [Matt. 13:16, 17]. Ijji wantoota bara 1843 fi 1844 keessatti mulʼatan arguudhaan argan eebbifamoo dha.”

> “Ergaan kun kennameeraan ni kenname. Ergaa sana irra deebi’anii labsu keessatti turtiin tokkollee jiraachuu hin qabu; mallattoon yeroo sanaa raawwatamaa jiru; hojii xumuraa ni raawwatamuu qaba. Hojii guddaan yeroo gabaabaa keessatti ni raawwatama. Yeroo dhihootti ergaan muudama Waaqayyootiin ni kennama; innis iyyuu guddaa ta’ee ni babal’ata. Sana booda Daani’el qooda isaatti dhaabatee, dhugaa ba’umsa isaa ni kenna.” Manuscript Releases, volume 21, 437.

“Raajonnii fi namoonni qajeelonni” “wantoota bara 1843 fi 1844 keessatti mulʼatan sana arguuf hawwaniiru.” Yesus seenaa qulqulluu kana wangeelota lama keessatti eerera; garuu tokkoon tokkoon eerraan isaanii haala addaa keessatti ture.

> Inni fakkeenya hedduu fakkeenyaan isaanitti dubbate; akkas jedheen: Kunoo, facaafataan tokko facaasuuf baʼe. Inni utuu facaafaa jiruu, sanyiin gariin qarqara daandii irratti buʼe; simbirroonis dhufanii isaan nyaatan. Gariin immoo lafa dhagaa qabu irratti buʼe; achitti biyyeen baayʼee waan hin jirreef, yeruma sana biqilan; garuu gadi fagoo biyyee waan hin qabneef. Aduunis erga baʼee booddee ni gubaman; hundee waan hin qabneefis ni gogan. Gariin immoo keessaa qoraattii jiru keessatti buʼe; qoraattiinis ni guddatan, isaanis ni hudhan. Kan biraan garuu lafa gaarii irratti buʼe; ijaas ni baase, gariin dhibba tokko, gariin jaatama, gariin soddoma. Namni gurra dhagaʼu qabu haa dhagaʼu. Barattoonnis itti dhufanii, “Maaliif isaanitti fakkeenyaan dubbatta?” jedhaniin. Innis deebisee isaaniin jedhe: “Isinitti icciitii mootummaa mootummaa waaqaa beekuun kennameera; isaanitti garuu hin kennamne. Namni qabu hundinuu ni kennameef; inni caalaatti baayʼina ni qabaata. Namni hin qabne immoo, waan qabu illee irraa ni fudhatama. Kanaafuu ani isaanitti fakkeenyaan nan dubbadha; sababni isaas, utuu arganii hin argan; utuu dhagaʼaniis hin dhagaʼan, hin hubatanis. Isaan keessatti raajii Isaayaas ni raawwatama; innis akkana jedha: ‘Dhagaʼuudhaan ni dhagaʼu, garuu hin hubattan; arguudhaanis ni argu, garuu hin qalbeeffattan. Sababni isaas, garaan saba kanaa ni hammatameera, gurri isaaniis dhagaʼuu keessatti ni duuleera, ija isaaniis ofii isaanii cufataniiru; kunis akka isaan ija isaanii irratti hin argineef, gurra isaanii keessattis hin dhageenyeef, garaa isaaniitiinis hin hubanneef, hin deebiʼineef, anis isaan hin fayyisneef.’ Ija keessan garuu eebbifamoodha, sababiin isaas ni argu; gurri keessanis eebbifamoodha, sababni isaas ni dhagaʼa. Dhuguman isinitti nan jedhu; raajonni baayʼeenii fi namoonni qajeelonni wantoota isin argitan arguu hawwaniiru, garuu hin argine; wantoota isin dhageessan dhagaʼuus hawwaniiru, garuu hin dhageenye.” Maatewos 13:3–17.

Yesus inni Macaafa Maatewos keessatti, dhiibbaa Dubbii Waaqayyoo irratti yeroo dubbachaa turetti, namoonni “akka dhaga’an” waamicha dhiheessuudhaan, Laa’odiiqeyoonni ergaa raajonni arguuf hawwan sana didan, Isaayyaas boqonnaa ja’a keessatti akka bakka bu’aman ibsa. Future for America irra deddeebiin Isaayyaas ja’a haala Fulbaana 11, 2001 wajjin walqabsiisee dhiheesseera; sababiin isaa, guyyaa sana weerarri Islaamaa raawwatameen, ergamaan jabaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeet keessaa gad bu’ee ulfina isaatiin lafa ibse. Raajonni hundinuu walii isaanii wajjin walii galu; lakkoofsa sadii keessatti immoo, Isaayyaas ja’a keessatti, ergamaa sanauma irratti wabii kallattiin kenname argina.

> Bara mootii Uzziyaan du’e keessa, anis Gooftaan teessoo irra taa’ee, ol kaafamee fi guddaa ta’ee mul’ate; uffanni isaa dheeraan mana qulqullummaa guute. Isaa olitti seraafonni dhaabatanii turan; tokkoon tokkoon isaanii baallee ja’a qabu turan; lamaaniin fuula isaa haguugu, lamaaniin miilla isaa haguugu, lamaaniinis ni barrisa ture. Tokkoon gara isa kaaniitti iyyee, “Qulqulluu, qulqulluu, qulqulluu, Gooftaan maccaa humnaa ti; lafti hundinuu ulfina isaa irraa guutamte” jedhe. Isaayyaas 6:1–3.

መሬት ከራእይ አሥራ ስምንት ያለው መልአክ ሲወርድ በክብሩ ታበራለች፤ እና ኢሳይያስም የመቅደሱ ራእይ በንጉሥ ዖዝያን በሞተበት ዓመት እንደ ተከናወነ ሲነግረን ሌላ አስፈላጊ ቁልፍ ይሰጠናል። ንጉሥ ዖዝያን በቤተ መቅደሱ ውስጥ የካህንነት ሥራ ለማድረግ ሞክሮ ነበር። ሰማንያ ካህናትና ሊቀ ካህኑ ይህን እንዳያደርግ ተቃወሙት እስኪሆን ድረስ ጌታ በግንባሩ ላይ በለምጽ መታው። የመንግሥታዊ ሥልጣኑን ከቤተ ክርስቲያን ሥልጣን ጋር ለማጣመር በሞከረ ጊዜ የአውሬውን ምልክት ተቀበለ። ወዲያውኑ አልሞተም፤ ከዙፋኑ ተወግዶ በሌላ ተተካ፣ ከዚያም በጊዜ ሂደት መጨረሻ በመስከረም 11, 2001 ሞተ። የአድቬንቲስት ቤተ ክርስቲያን በክርስቶስ ዘመን እንደ ነበረችው የአይሁድ ቤተ ክርስቲያን በቀስታ ትሞታለች። ነገር ግን በመስከረም 11, 2001 የዳንኤል አሥራ አንድ የመጨረሻ ስድስት ቁጥሮች መልእክትን አስቀድሞ የጣለው አድቬንቲዝም እንደ አሜሪካ የፕሮቴስታንት ቀንድ ፍጻሜውን ደረሰ፤ ከዚያም በኢሳይያስ የተወከሉት ሰዎች በራእይ አሥራ ስምንት የመጀመሪያው ድምፅ የተወከለውን መልእክት እንዲወስዱ ተጠሩ።

> Azaariyaan lubichi isa duukaa ol seene; innis luboota Waaqayyoo jajjaboo taʼan saddeettama wajjin ture. Isaanis mooticha Uuziyaa dura dhaabbatanii akkana isaan jedhan; “Yaa Uuziyaa, ixaana Waaqayyoof aarsuun hojii kee miti; kun hojii luboota ilmaan Aaron kan ixaana aarsuuf qulqulleeffamanii ti. Iddoo qulqulluu keessaa baʼi; ati seera darbitteertaatii; kunis Gooftaa Waaqayyo biraa ulfina siif hin taʼu.” Ergasii Uuziyaan dheekkame; ixaana aarsuufis harka isaa keessatti miʼa ixaanaa qaba ture; yeroo inni luboota irratti dheekkamaa turettis, mana Waaqayyoo keessatti, cina altaraa ixaanaa irraa, madaan lamxii adda isaa irratti luboota duratti mulʼate. Azaariyaan angafa lubootaa fi luboonni hundinuu isa ilaalaan; kunoo, inni adda isaa irratti lamxii qaba ture; isaanis achii isa ariʼan; innis ofii isaatii ariifatee achii baʼe, sababiin isaas Gooftaan isa rukuteera. Mootichi Uuziyaan hamma guyyaa duʼa isaatti nama lamxii qabaatu ture; lamxii qabaataa waan tureefis mana adda keessa jiraate; mana Waaqayyoo irraa kutamee ture; ilma isaa Yootaamis mana mootummaa irratti taʼee, saba biyyaas ni bulcha ture. 2 Seenaa Bara 26:17–21.

የራእይ መልእክት በመጨረሻዎቹ ዘመናት መፈታቱ ሦስት ዋና ዋና አካላት ስላሉት፣ ፕሮቴስታንት ቀንድ ከሰባተኛ ቀን አድቬንቲስት ቤተ ክርስቲያን በመስከረም 11 ቀን 2001 እንደተወገደ መገንዘብ አስፈላጊ ነው። አንደኛው የሪፐብሊካኒዝም ቀንድና የፕሮቴስታንቲዝም ቀንድ ትይዩ ታሪክ ነው። ሊታወቅ የሚገባው ሌላው አካል የሰባቱ አብያተ ክርስቲያናት አስፈላጊነት ነው፣ እና እርግጥ ሦስተኛው “ሰባቱ ነጐድጓዶች” ናቸው። እነዚህ ሦስቱ ትንቢታዊ አካላት ሁሉ አሁን እየተፈታ ያለውን መልእክት ይገነባሉ፣ እንዲሁም ልክ በክርስቶስ ዘመን የአይሁድ ቤተ ክርስቲያን እንደተተወች፣ በ“መጨረሻዎቹ ዘመናት” አድቬንቲዝምም እንደሚተው መገንዘብ ያስፈልጋል።

Isaayyaas seenaa isaa keessatti saba filatamaa Waaqayyoo amanamummaa hin qabneef ergaa geessuuf fedhiidhaan of dhiheessa; Yesuusis seenaa Isaa keessatti haaluma walfakkaatu kanaaf jechootauma sana fayyadama. Sabni filatamaan kakuu keessatti filatame bira darbamaa jira; isaanis “dhaga’uu” fi fayyifamuu ni didu.

> Innis akkas jedhe, Dhaqiitii gara saba kanaa akkana jedhi: Dhuguma dhagaʼaa, garuu hin hubatinaa; dhuguma ilaalaa, garuu hin qalbeeffatinaa. Akka isaan ijaan isaanii hin argineef, gurra isaanii hin dhagaʼineef, garaan isaaniis hin hubanneef, deebiʼanii akka fayyaniifis, garaa saba kanaa furdifadhu, gurra isaanii ulfeessi, ija isaanii cufsi. Isaayaas 6:9, 10.

Hojiin Isaayaas fudhatu hojii Yohaannisii fi Hisqiʼeel yeroo isaan macaafa xinnaa sana nyaatan fudhatan sana dha. Isaan ergaa ifannaa qabu gara saba kakuu keessaa filataman, kan afaan Gooftaa keessaa tufamuuf adeemsa keessa jiranitti geessu. Yeroo lammaffaa Yesuus seenaa raajonnii fi namoonni qajeelonni arguu hawwanitti yeroo inni wabii godhu Luqaas keessatti galmeeffameera.

> Atis, Qifirnaahom, ati hamma samii ol ol kaafamte, siʼoolitti gad buufamta. Namni isin dhagaʼu na dhagaʼa; namni isin tuffatus na tuffata; namni ana tuffatus isa na erge tuffata. Torbanatamnis gammachuudhaan deebiʼan; akkanas jedhan, Gooftaa, maqaa keetiin hafuuroonni hamoon illee nuuf ni ajajamu. Innis akkana isaaniin jedhe, Seexanni akka bakakkaa samii irraa kufu an argeera. Kunoo, ani bofaa fi qamalee irra ejjetuuf, humna diinotaa hundumaa irraas aangoo isiniif kenneera; homtinuu karaa kamiiniyyuu isin hin miidhu. Haa taʼu malee, hafuuroonni isinitti ajajamaniif kanaan hin gammadiinaa; kana irra immoo maqaan keessan samii keessatti barreeffameeraatii, kanaan gammadaa. Saʼaatii sana keessa Yesus hafuuraan gammadee, akkana jedhe, Yaa Abbaa, Gooftaa samii fi lafaa, waan kana ogeessotaa fi hubattoota irraa dhoksitee daaʼimmanitti mulʼifteef si galateeffadha; eeyyee, Abbaa, akkas gochuun fuula kee duratti gaarii taʼeeraatii. Wanti hundinuu Abbaa koo irraa natti kennameera; Ilmi eenyu akka taʼe eenyu illee hin beeku, Abbaa malee; Abbaanis eenyu akka taʼe eenyu illee hin beeku, Ilma malee, nama Ilmi isa itti mulʼisuu barbaadus malee. Innis gara bartoota isaatti garagalee kophaatti akkana jedhe, Ija waan isin argitan argu eebbifamoodha. Ani isinitti himaatii, raajonni baayʼeenii fi mootonni baayʼeen waan isin argitan arguuf hawwanii hin argine; waan isin dhageessan dhagaʼuufis hawwanii hin dhageenye. Luqaas 10:15–24.

Ammas, haalli eebba warra waan qajeeloonni arguuf hawwan arguuf carraa qaban waliin walqabatu kanaa, uummata kakuu filatamoo ta’an kan bira darbuudhaan hafan fi “dhaga’uu” hin barbaanne ilaalchisee dha. Obboleettiin White balaaleffannaa Kiristoos Kapharna’um irratti dubbatti, inni ifa guddaa diduu calaqqisiisa; isheenis adabbiin Adventism irratti xiyyeeffatu akka Adventism irratti ta’etti [brackets] keessa kaa’uudhaan cimsitteetti.

> “Warra ijoollee Waaqayyoo jedhaman gidduutti, obsi akkam xiqqoo mul’ate; dubbiin hadhaa’aan hammam baay’een dubbatame; warra amantii keenya keessaa hin taane irratti himannaa jabaan hammam baay’een labsame. Namoonni baay’een warra waldoota kiristaanaa biraa keessa jiran akka cubbamoota gurguddootti ilaalu; garuu Gooftaan akkasitti isaan hin ilaalu. Warri akkasitti miseensota waldoota kiristaanaa biraa ilaalu, harka jabaa Waaqayyoo jalatti of gad deebisuu qabu. Warri isaan irratti murteessan sun ifa muraasa qofa, carraa fi mirga muraasa qofa qabaatanii ta’uu danda’u. Osoo isaan ifa miseensonni waldoota keenya baay’een qaban sana qabaatanii, saffisa daran guddaadhaan guddachuu danda’u turan; amantii isaanii addunyaatti caalaatti gaariidhaan bakka bu’uus danda’u turan. Warra ifa isaanii irratti of jajan, garuu isa keessatti deddeebi’uu dadhaban ilaalchisee, Kiristoos akkana jedha: ‘Ani garuu isinittan jedhu, Guyyaa murtiitti Xiirosii fi Siidoonaaf isin caalaa baachuun ni salphata. Atis, Qifirnaahom [Warra Adveentistii Guyyaa Torbaffaa, warra ifa guddaa argatan], kan hanga samii ol kaafamte [gama mirgaatiin], gara si’oolitti ni buufamta; hojiiwwan jaboonni si keessatti hojjetaman utuu Sodoom keessatti hojjetamanii, hamma har’aatti ni turti turte. Ani garuu siittan jedhu, Guyyaa murtiitti biyya Sodoomiif si caalaa baachuun ni salphata.’ Yeroo sanatti Yesus deebisee akkana jedhe, ‘Yaa Abbaa, Gooftaa mootummaa samii fi lafaa, waan ati wantoota kana ogeessotaa fi qaroo [yaada ofii isaanii keessatti] irraa dhoksitee daa’immanitti mul’ifteef si galateeffadha.’”

> “‘Amma immoo isin hojii kana hunda waan hojjettaniif, jedha Waaqayyo, anis ganama bariidhaan kaʼee isinitti dubbadhe, garuu isin hin dhageenye; ani isin waame, garuu isin hin deebifne; kanaafis mana kana, kan maqaa kootiin waamamu, isa isin itti amanattan, fi iddoo ani isinii fi abbootii keessaniif kenne, akkuma Shilootti godhe godhaaf. Ani illee akkuma obboloota keessan hunda, jechuunis sanyii Efreem guutuu, ariʼee fuula koo duraa isaan gate, isinis fuula koo duraa nan gata.’” Review and Herald, August 1, 1893.

“Hojiiwwan humnaa guddaan” Adveentizimii keessatti raawwataman hojiiwwan namoonni qajeelonni fi raajonni arguufii dhaga’uuf hawwanii turan turan. Hojiiwwan humnaa gurguddaan sun yeroo ergaan Iyyata Halkan-Waangoo labsame keessatti, seenaa bara 1843 fi 1844 keessatti bakka buufamanii turan. Adveentizimiin seenaa isaanii, keessumaa immoo seenaa bara 1843 fi 1844, keessaa gattee jirti. Seenaa abdii kutannoodhaan jalqabee abdii kutannoodhaan xumuramu, akkasumas seenaa gara lafa haaromfamteetti isaan qajeelchuuf yaadame ture.

> “Isaanii karaa sanaa jalqabarratti ifa ifaa’aa dugda isaanii duubaan dhaabame turan; ergamaanis kun ‘iyyaa halkan keessaa’ akka ta’e natti hime. Ifni kun karaa sana guutuu irratti ife, miilla isaaniitiifis ifa kenne, akka isaan hin gufanneef.”

> “Yoo ijaan isaanii Yesuus isa fuula isaanii dura jiru, gara magaalaatti isaan geggeessu sana irra yoo dhaabatan, isaan nagaa turan. Garuu yeroo gabaabaa keessatti tokko tokko ni dadhaban; akkasumas magaalichi baayʼee fagoo akka taʼe, kanaan dura keessa seennee turuun nu irraa eegama ture jedhan. Sana booda Yesuus harka isaa mirgaa ulfina qabeessa taʼe ol kaasaadhaan isaan jajjabeessa ture; harka isaa irraa immoo ifni tokko baʼee garee adventii irratti ni lallaba ture, isaanis ‘Alleluia!’ jechuun iyyaa turan. Kanneen kaan immoo ariitiidhaan ifa isaanii duubaa jiru sana ni waakkatan; baayʼee fagoo kana akka isaan baase kan isaan geggeesse Waaqayyo miti jedhan. Ifni isaanii duubaa jiru sun ni dhaame; miilli isaanii dukkana guutuu keessatti hafe, isaanis gufatanii mallattoo sanaa fi Yesuusin arguu dhabanii, karaa irraa kufanii gara addunyaa dukkanaa fi hamaa isaanii gad jirtu sanaatti buʼan.” Early Writings, 15.

Wanti Arsii qooda Yihudaa kan ta’e amma banuu jiru seenaa bara 1843 fi 1844 dha. “Gurroonni torban” bara 1840 hanga 1844 bakka bu’u; garuu yeroo sana keessatti seenaa addaa baay’ee jira; seenaa kakuu jalqabee kaasee fakkeenyaan duraan agarsiifamaa ture dha. Sochiileen haaromsa hundinuu wal qixxee dha; mallattoowwan daandii walfakkaatoo guutummaatti qabu. Isaan yoo wal irraa adda ta’an, Seexanni sochii haaromsa tokkoo tokkoo irratti karoora weeraraa adda ta’e ni uuma ture; garuu inni akkas gonkumaa hin godhu.

> “ᛒᚢᛏ ᛋᚪᛏᚪᚾ ᚹᚪᛋ ᚾᚩᛏ ᛁᛞᛚᛖ. ᚻᛖ ᚾᚩᚹ ᚪᛏᛏᛖᛗᛈᛏᛖᛞ ᚹᚻᚪᛏ ᚻᛖ ᚻᚪᛋ ᚪᛏᛏᛖᛗᛈᛏᛖᛞ ᛁᚾ ᛖᚡᛖᚱᚣ ᚩᛏᚻᛖᚱ ᚱᛖᚠᚩᚱᛗᚪᛏᚩᚱᚣ ᛗᚩᚡᛖᛗᛖᚾᛏ—ᛏᚩ ᛞᛖᚳᛖᛁᚡᛖ ᚪᚾᛞ ᛞᛖᛋᛏᚱᚩᚣ ᛏᚻᛖ ᛈᛖᚩᛈᛚᛖ ᛒᚣ ᛈᚪᛚᛗᛁᚾᚷ ᚩᚠᚠ ᚢᛈᚩᚾ ᛏᚻᛖᛗ ᚪ ᚳᚩᚢᚾᛏᛖᚱᚠᛖᛁᛏ ᛁᚾ ᛈᛚᚪᚳᛖ ᚩᚠ ᛏᚻᛖ ᛏᚱᚢᛖ ᚹᚩᚱᚳ. ᚪᛋ ᛏᚻᛖᚱᛖ ᚹᛖᚱᛖ ᚠᚪᛚᛋᛖ ᚳᚻᚱᛁᛋᛏ’ᛋ ᛁᚾ ᛏᚻᛖ ᚠᛁᚱᛋᛏ ᚳᛖᚾᛏᚢᚱᚣ ᚩᚠ ᛏᚻᛖ ᚳᚻᚱᛁᛋᛏᛁᚪᚾ ᚳᚻᚢᚱᚳᚻ, ᛋᚩ ᛏᚻᛖᚱᛖ ᚪᚱᚩᛋᛖ ᚠᚪᛚᛋᛖ ᛈᚱᚩᛈᚻᛖᛏᛋ ᛁᚾ ᛏᚻᛖ ᛋᛁᚷᛏᛖᛖᚾᛏᚻ ᚳᛖᚾᛏᚢᚱᚣ.” The Great Controversy, 186.

Qabxiin inni ijoowwan waliigalaa nuun qoodamaa jirru keessatti barbaachisaan, yeroo Adventizimiin uffata aangoo Pirotestaantizimii deeggaraa turte dhaabdee guutummaatti irraa mulqamtetti, jechuunis Fulbaana 11, 2001, ammas sochii hambaa iyya guddaa ergamaa sadaffaa labsu isaan taʼuu isaanii cimsanii ni dubbatu. Haa taʼu malee, isaan sobeeffamoodha. Sochii amma gaafa kana gaanfa Pirotestaantizimii baattee deemtu kam akka taʼe yoo hin hubanne, walbira qabinsa gaanfa lamaan Ameerikaa keessatti argaman hubachuun jechuun ni dandaʼama akka hin dandaʼamneetti.

Seenaa bara 1843 fi 1844 sochii haaromsa hundumaa keessatti bakka buufamee jira; amma immoo, haala wal fakkaatu kana Israa’el durii akka saba Waaqayyoo filatamee ta’ee jalqabuudhaan, akkasumas Israa’el akka saba Waaqayyoo filatamee ta’ee xumuramuudhaan, Israa’el ammayyaa ibsuuf fayyadamna; xiyyeeffannoon keenya immoo bara 1843 fi 1844 irratti, akkuma sararoota sochii haaromsaa tokkoo tokkoo keessatti bakka buufamaniitti, ni ta’a.

Museen akka Waaqayyo isa akka ofii isaatti raajiidhaan kaasu akka jiru raajii dubbate; raajichi sunis Yesuus ture. Luqaas Hojii Ergamootaa keessatti Yesuus raajii Musee sana akka raawwate ni mirkaneessa.

> Waaqayyo Gooftaan kee si keessaa, obboloota kee gidduudhaa, akka koo Raajii tokko siif ni kaasa; isaafis isin dhagaʼuu qabdu. Keessa Deebii Seeraa 18:15.

Yesuus raajii nuti dhaggeeffachuu qabnudha.

> Maqaan dhuguma abbootiitti akkana jedheera; Waaqayyo Gooftaan keessan obboloota keessan keessaa, akka anaa, raajii tokko isiniif ni kaasa; waan inni isinitti dubbatu hunduma keessatti isa dhagaʼaa. Kana malees, namni hundinuu kan raajicha hin dhageenye saba keessaa ni balleeffama. Eeyyee, raajonni hundi immoo, Saamu’eel irraa jalqabee warri isa duubaan dhufan, baayʼina isaanii akkuma dubbatan, guyyoota kanneen duraan dursaniiru. Isin ijoollee raajotaa fi kakuu Waaqayyo abbootii keenya wajjin gale sanaati; Abrahaamiin akkana jedhee, “Sanyii kee keessatti gosoonni lafaa hundinuu ni eebbifamu.” Waaqayyo ilma isaa Yesusiin kaasee, tokkoon tokkoon keessan hammina isaa irraa isin deebisuudhaan isin eebbisuuf dura isinitti isa erge. Hojii Ergamootaa 3:22–26.

Sararri haaromsaa Kiristoos akkuma sararoonni haaromsaa hundinuu godhan, yeroo dhumaa irraa jalqaba. “Yeroon dhumaa” bara Kiristoos keessa ture dhaloota Isaa ture. Caaffanni Qulqullaa’oon yeroo Inni dhalatetti hiikni “yeroo dhumaa” jedhu macaafa Daani’el keessatti kenname wajjin walii galuun daballiin beekumsaa akka ture adda baasa. Tiksoota ta’an, ogeeyyii baha irraa dhufan ta’an, Herodis aare ta’e, yookaan Annaa fi Simeon mana qulqullummaa keessa jiran ta’an, yeroo Inni dhalatetti daballiin beekumsaa ture. Yeroo sana keessatti geggeessummaan waldaa Yihudootaa bira darbe. Hiikamuun gaa’elaa adeemsa suuta jedhu ture, garuu ergaa yeroo dhumaa irratti baname isaanii diduu irraa jalqabe.

> “Namoonni kana hin beekan; garuu oduun kun samii gammachuu guutuudhaan guute. Uumamtoonni qulqulluun addunyaa ifaa keessaa fedhii caalaa gadi fagoo fi laafinaan guutameen gara lafaa harkifaman. Argamuu Isaatiin addunyaan guutuun caalaatti ifte. Gaarran Beetaliheem olitti loltoonni ergamootaa lakkoofsi isaanii hin qabamne walitti qabamanii jiru. Isaan oduu gammachiisaa sana addunyaatti labsuuf mallattoo eegaa jiru. Osoo hooggantoonni Israa’el amanannaa isaanii keessatti amanamoo ta’anii, gammachuu dhaloota Yesuus labsiisuu keessatti qooddachuu danda’u turan. Amma garuu isaan darbamanii jiru.” The Desire of Ages, 47.

Hoggansi Adventismii bara 1989 keessa, yeroo Daani'el boqonnaa kudha tokko lakkoofsa afurtuu raawwatametti, darbamee ilaallame. “Yeroon dhumaa” seenaa Musee keessatti, inni Yesuusiin fakkeenya godhame sana keessatti, yeroo dhaloota isaa ture; achitti maatiin isaa fi sana booddee intalli Fara’oon waa’ee daa’ima Musee beekumsa dabalataa argatan. Maqaan isaa, dhuguma iyyuu, “bishaan keessaa baraarame” jechuu dha; Yesuus immoo “Yihowaan ni baraara” jechuu dha.

Booda “yeroo dhumaa” sararoonni haaromsa hundinuu qabxii tokko agarsiisu; yeroo sanatti beekumsi seenaa addaa sana keessatti dabale ergaa tokkootti sirnaan qindaa’ee bifa ragaa taʼeen dhaloota ifa yeroo dhumaatti banameef itti gaafatamummaa qabutti dhihaachuu dandaʼutti in taʼa.

Yohaannis Cuuphaan ergaa Kiristoos sirnaawaa taasise; ergaan Musees waggaa isaa afurtamaffaatti sirnaawaa taʼe, yeroo inni humna ofii isaatiin Israaʼelin Gibxii keessaa baasuu yaale. Ergaan bilisa baʼuu Gibxii amma galmee mootummaa keessatti ifatti galmaaʼeera.

Waggaa afurtamaa booddee ergaan Musee muka ibiddaan bobaʼu sana irratti aangoo argate; innis mallattoo lamaan waaqayyummaa, jechuunis uleen bofa taʼeefi harki lamxaaʼaan Museen keessaa isaa keessaa baaseen bakka buufaman, wajjin dhufe. Ergaan Yesuusis cuuphaa Isaa irratti aangoo argate; innis mallattoo lamaan waaqayyummaa, sagalee Abbaatii fi Hafuura Qulqulluu, wajjin dhufe. Mallattoon daandii itti aanu seenaa lamaan keessatti abdii kutannaa isa jalqabaa, yeroo turtii, dhufaatii ergamaa lammaffaatii yookaan 1843 ni bakka buʼa.

Maddii Musee keessatti mul’ate ni abdii kutachiisaa ture; kunis yeroo ergamaan Waaqayyoo Musee ilma isaa dhagna qabsiisuu dhabuusaatiif isa ajjeesuuf bu’e haadha manaa isaa keessatti fakkeenyaan mul’ifame. Ziiphooraan sodaa keessatti sirna sana ilma isaanii irratti isheenuma raawwatte. Museen ilma isaa dhagna qabsiisuu dagatee ture! Mallattoon kakuu inni Abrahaamitti kenname inni ijoon sun Museedhaan dagatame. Abbaa keenya Abrahaam booji’amuu fi bilisa ba’uu Ibrootaa biyya Gibxii keessatti fi ishee keessaa dursee dubbatee ture; raajii isaa sunis addatti karaa Musee raawwatamuu qaba ture; Museen garuu ilma isaa dhagna qabsiisuu dagate. Yeroo sana Museen Ziiphooraa hamma erga bilisa ba’anii boodatti abbaa ishee bira akka turtu deebisee erge. Isheen Miidiyaan keessatti turtetti hamma Museen ilmaan Israa’el Bishaan Galaana Diimaa keessa geggeessutti; kana Phaawuloos ergamaan nu beeksisutti cuuphaa fakkeessuu isaa agarsiisa; innis sirna dhagna qabsiisuu bakka bu’e sana dha. Qabxii sana hin darbinaa. Seenaa Musee keessatti dhufaatiin waymark isa ergamaa lammaffaa bakka bu’u, waymark inni seenaa sana keessatti abdii kutannaa jalqabaa uumu, seera jalqabaa hariiroo kakuu Abrahaam Waaqayyo waliin qabu diduudha ture.

Inni jalqabaa jalqabaa Kiristoos keessatti mul’ate du’a Laazaar ture; Maartaanii fi Maariyam immoo, Yesuus hamma Laazaar guyyoota afuriif du’ee turetti turuu baatee odoo hin tursiifne, kun akka hin taanee mirkaneeffatanii turan. Jalqabaan Yesuus michuu isaa dhihoo Laazaar akka du’ee fi awwaalcha keessatti tortoretti hayyamuun isaa, obboleettota lamaan qofaaf utuu hin ta’in bartoota isaatiifis baay’ee guddaa ture. Ta’us du’aa ka’uun Laazaar tajaajila Kiristoos guutuu irratti chaappaa ta’e.

> “Kiristoos Laazaarusitti dhufuuf turuu isaatiin, warra Isa hin simanneef kaayyoo araaraa tokko qaba ture. Inni ture, akka Laazaarus du’aa keessaa kaasuudhaan saba Isaa mata jabeessa, amanuu dide sanaaf Inni dhuguma ‘du’aa ka’uu fi jireenya’ akka ta’e ragaa biraa tokko kennuuf. Inni saba sana, hoolota mana Israa’el hiyyeeyyii, karaa irraa badanii joora keessa deeman sanaaf abdiin hundi akka irraa citu fedhii hin qabu ture. Garaan Isaa sababii qalbii jijjiirrachuu diduu isaanii irraa caccabaa ture. Araara Isaatiin, Inni ragaa tokko dabalataa akka Isaanitti kennamu murteesse; ragaan kunis Inni Deebisee Dhaabu, Inni qofti jireenya fi du’a hin qabne ifaatti fiduu danda’u akka ta’e mirkaneessuuf ture. Kun ragaa luboonni hiika dogoggoraa itti kennuu hin dandeenye ta’uu qaba ture. Kunis sababii Isaa gara Beetaaniyaa deemuu keessatti ture sanaati. Dinqii guddaan kun, jechuunis Laazaarus du’aa kaafamuun, hojii Isaa irratti fi himannaa Isaa waaqummaa irratti chaappaa Waaqayyoo kaa’uu qaba ture.” The Desire of Ages, 529.

Sila ୧୪୪,୦୦୦ jo ibarisha ry’Imana kigaragazwa mu mateka yo mu 1843 no mu 1844, kuko tubwirwa ko ari Lazaro wayoboye Kristo amwinjiza i Yerusalemu mu kwinjira kwe k’umutsindo. Amateka y’uko yinjiye mu migenzo y’umutsindo ni yo Mateka Mushiki wa White akoresha mu kwerekana “Midnight Cry” yo mu 1843 no mu 1844. Byari ukutumva neza ko Kristo afite ubushobozi bwo kuzura abapfuye ku bw’imbaraga z’irema z’Imana. Mariya na Elizabeti bemeye ko bari bazi ko Yesu afite ubushobozi bwo kuzura Lazaro ku ivuza rya nyuma, ariko ntibashoboraga kubona ko koko yari afite ubushobozi bwo kumuzura aho ngaho uwo mwanya. Bahakanaga ukuri nyakuri yaje kugaragaza mu mubatizo We no mu rupfu Rwe, ari byo ntangiriro n’iherezo by’umurimo We bwite w’imyaka itatu n’igice. Ntibashoboye kubona kugeza igihe ibuye ryavanwaga ku mva, nk’uko ukuboko Kwe na ko nyuma kuzakurwa ku ikosa ryari muri zimwe mu mibare yo ku mbonerahamwe ya 1843.

Museen, erga inni Zippoorraa gara qabsaa’ina Fara’oon wajjin dhufu irraa ergee booddee, obboleessa isaa angafa Aroonitti wal argan; ergamtoonni lamaanis ergamaa ergamaa lammaffaa bakka bu’anii gara Gibxii adeeman. Dha’ichi kam iyyuu Gibxii irratti utuu hin fidamin dura, Museen Fara’ooniin akeekkachiise; yoo inni Israa’el, angafa Waaqayyoo, akka ba’ee Waaqeffatu gad hin dhiifne, Waaqayyo angafa Gibxii ni ajjeesa jedheen.

> Waaqayyo Museedhaan akkana jedhe; “Yeroo ati gara Gibxii deebi’uuf deemtu, dinqiiwwan ani harka kee keessa kaa’e sana hunda Fara’oon duratti akka gootu ilaali; ani garuu akka inni saba sana gad hin lakkifneef garaa isaa nan jabeessa. Ati immoo Fara’ooniin akkana jetta; ‘Waaqayyo akkana jedhu: Israa’el ilma koo ti, jechuunis angafa koo. Ani siinan jedha, Ilmi koo akka na tajaajiluuf gad dhiisi; yoo immoo ati gad isa dhiisuu didde, kunoo, ani ilma kee, jechuunis angafa kee, nan ajjeesa.’ Ba’u 4:21–23.

Iyyi halkan walakkaa Waaqayyo yeroo gara fuulduraatti raawwatamu akka ta’u dursee dubbate ture.

> “ଇସ୍ରାଏଲକୁ ମିଶରରୁ ମୁକ୍ତି ଦିଆଯାଇବାବେଳେ, ଜ୍ୟେଷ୍ଠସନ୍ତାନଙ୍କର ସମର୍ପଣ ପୁନର୍ବାର ଆଜ୍ଞା ଦିଆଗଲା। ଇସ୍ରାଏଲ ସନ୍ତାନମାନେ ମିଶରୀୟମାନଙ୍କର ବନ୍ଧନରେ ରହୁଥିବା ସମୟରେ, ପ୍ରଭୁ ମୋଶାଙ୍କୁ ଆଦେଶ ଦେଲେ ଯେ ସେ ମିଶରର ରାଜା ଫିରଔନଙ୍କ ପାଖକୁ ଯାଇ କହୁନ୍ତୁ, ‘ପ୍ରଭୁ ଏପରି କହୁଛନ୍ତି, ଇସ୍ରାଏଲ ମୋର ପୁତ୍ର, ମୋର ଜ୍ୟେଷ୍ଠପୁତ୍ର; ଏବଂ ମୁଁ ତୁମକୁ କହୁଛି, ମୋର ପୁତ୍ରକୁ ଯିବାକୁ ଦିଅ, ଯେଣ୍ଞାହେତୁ ସେ ମୋର ସେବା କରିବ; ଏବଂ ଯଦି ତୁମେ ତାହାକୁ ଯିବାକୁ ଦେବାକୁ ଅସ୍ୱୀକାର କର, ଦେଖ, ମୁଁ ତୁମର ପୁତ୍ରକୁ, ଅର୍ଥାତ୍ ତୁମର ଜ୍ୟେଷ୍ଠପୁତ୍ରକୁ, ବଧ କରିବି।’ Exodus 4:22, 23.”

> “Museen ergaa isaa dabarse; garuu deebiin mootii oftuulaa sun, ‘Ani Israa’el akka gad dhiisuuf sagalee Isaa akkan jedhuuf Waaqayyo eenyu? Ani Waaqayyoon hin beeku; Israa’elinis hin gad dhiisu’ jedhu ture.” Ba’uu 5:2. Gooftaan mallattoowwanii fi dinqisiisoowwanin saba Isaatiif hojjete; murtiiwwan sodaachisoo Fara’oon irratti erge. Dhumarratti ergamaan balleessituu, Gibxii keessatti ilma angafaa namaa fi horii ajjeesuuf ajajame. Israa’eloonni akka oolfaman, dhiiga hoolaa qalame tokkoo utubaawwan balbala isaanii irratti akka kaa’an qajeelfamni isaaniif kenname. Mana hundumaa irratti mallattoo kaa’amuu qaba ture; akkasitti yeroo ergamaan hojii du’aatiif dhufu, manneen Israa’elootaa irraa akka darbuuf.” The Desire of Ages, 51.

Ergaan Booda halkan keessaa gara Fara’ootti dhihaate, fincila Fara’oo irratti deebii taʼee duʼa angafa ilmaan agarsiisaa ture. Erga ergaan sun galmee keessatti kaaʼamee booda, dhaʼichoonni, humna Ergaa Booda Halkan keessaa bara 1844 keessa yeroo bonaatti mulʼisan, Gibxii irratti fidaman. Ergaan Booda Halkan keessaa bara 1844 keessa yeroo bonaatti akkuma dambalii galaanaa guddaa tokkootti guutummaa biyyattii irra facaʼe. Dhaʼichoonni Gibxii guutuu irra darbanii, yeroo duuti angafa ilmaan abdachiifame sun dhufe immoo, iyya halkan walakkaatti guutummaa Gibxii keessatti dhagaʼame.

> Museen akkana jedhe, “Waaqayyo akkana jedha, ‘Halkan walakkaa naannoo Gibxii gidduutti nan baʼa; mootummaa Gibxii keessa ilma angafni hundinuu ni duʼa; ilma angafa Faraʼoon teessoo mootummaa isaa irra taaʼu irraa jalqabee hamma ilma angafa garbittii daakuu duubaan jirtuutti; akkasumas ilma angafa horii hundumaa. Guutummaa biyya Gibxii keessa booʼichi guddaan ni taʼa; kan akka isaa kanaan dura hin turre, booddees deebiʼee hin taʼu.’” Baʼuu 11:4–6.

Seenuu mootummaa ulfinaan Yerusaalemitti Kiristoos seenuun isaa gara fannoo Qalaawaariitti geesse; bartoonni Kiristoosii fi hordoftoonni isaa warri kaanis Abdii Guddaa ni dhabani.

> “Abdiin keenya akkuma kan bartoota sanaa guddaa hin turre. Yeroo Ilmi namaa ulfinaan mo’ichaadhaan Yerusaalem seene, isaan Inni mootii ta’ee akka gonfamu abdatanii turan. Namoonni naannoo sana hunda irraa walitti yaa’anii, ‘Ilma Daawititti Hoosaa’ jedhanii iyyan. Yommuu luboonniii fi maanguddoonni tuuta sana cal’isuuf Yesuusin kadhatan, Inni, raajii raawwatamuu qabu waan ta’eef, yoo isaan callisan dhagoonni iyyu jedhee dubbate. Haa ta’u malee, guyyoota muraasa keessatti bartoonni kunuma Gooftaa isaanii jaallatamaa, Isa isaan teessoo mootummaa Daawit irratti mootummaa akka mootummaa godhu amananii turan, Fariisota qoosanii fi arrabsan sanaa ol fannoo hamaa irratti diriirfamee argan. Abdiiwwan isaanii ol’aanaan kufan, dukkanni du’aas isaan marse.” Testimonies, volume 1, 57, 58.

Abdii guddaan bartootaa fi warra Miilar jedhamanii, akkuma Ibrootni gidduu loltoota Fara’oonii fi Galaana Diimaa keessatti qabamanii turanitti, akkasumas bakka bu’ee mul’ata.

> “Ifni dhaloota darban keessa walitti qabame nurra ni ibsaa jira. Galmeen Israa’el waan isaan irraanfatan ifa nuuf kennuuf eegamee jira. Bara kana keessatti Waaqayyo saba ofii isaatiif saboota hundumaa, gosa hundumaa fi afaan hundumaa keessaa walitti qabuuf harka Isaa kaa’eera. Sochii dhufaatii keessatti dhaala Isaatiif hojjetee jira; akkuma Israa’eloota Gibxii keessaa baasuudhaan isaaniif hojjete sana. Gaddisiisa guddaa bara 1844 keessatti amantiin saba Isaa akkuma tan Ibrootaa Galaana Diimaa biratti qoratamteetti qoratame.” Testimonies, volume 8, 115, 116.

Yeroo Kiristoos Yerusaalemitti seene sanatti, kaka’uumsi sa’aa sanaa dho’iinsa galataa, isa Fariisonni callisiisuu barbaadan, akka uume hubachuun barbaachisaadha. Giddugalli faarfannaa galataa sanaa Yesuus Ilma Daawit ta’uu isaatti kan agarsiise ture; mallattoo isuma Kiristoos walitti dhufeenya dubbii isaa Yihudoota falmisiisota wajjin qabu xumuruuf itti fayyadame sana. Wanti Yihudoota baay’ee aarse immoo, yeroo Yesuusiin Ilma Daawit jedhanitti, akka hiika keessaa isaatiin seensa mootummaa injifannoo Daawit Mootichaa gara Yerusaalemitti ta’e sana akka waabeffatan beekamtii kennuu isaaniiti.

Seenaa hojii Daawit taabota gara Yerusaalemitti fiduu keessatti, humneeffamuun ergaa humneeffamuu Daawitiin bakka buufamee ture.

> Daawitnis adeemsa isaa itti fufee guddachaa deeme; Waaqayyo Gooftaan maccaa wajjinis isaa wajjin ture. 2 Saamu’el 5:10.

Sana boodarra Daawit taabota gara Yerusaalemitti fiduuf murteesse. Taabota gara magaalaa Daawititti fiduu keessatti akkuma sarara haaromsa hunda keessatti taʼu, abdii kutannaan tokko jiraachuuf ture. Uzzan, maqaan isaa humna jechuudha; taabota tuquuf mootummaa akka hin qabne guutummaatti beekus, taʼus akkasuma godhe. Dhimmi isa jalqaba irratti taabota boojiʼamatti geesse, fedha Waaqayyoo isa mulʼateef ajajamuu dhabuu fi humna taabota Waaqayyoo wajjin walqabate irratti of-tuulummaadha. Garuu Uzzan, nama jabaataa Daawit keessaa tokko, ajaja didee; akkuma Museen ajaja dhagna qabsiisummaa dide sana. Uzzan duʼaan rukutame; Daawit immoo warri iddoo taabonni erga duʼa Uzzaa booddee ture sana eegaa turan eebbifamaa akka jiran hamma hubatutti, taabonni Yerusaalem ala ture. Sana boodarra Daawit taabota gara Yerusaalemitti fiduuf deebiʼee kaʼe. Yeroo Daawit akkaataa sirbaatiin gara Yerusaalemitti ol seenu haati manaa isaa qullummaa isaa argitee baayʼee abdii kutatte.

Sarara haaromsa haaromfamaa sadii kan hundinuu bara 1843 fi 1844 ilaallatan, jechuunis yeroo namoonni qajeelonnii fi raajonni arguu fi dhagaʼuu hawwan sana. Amaloonni dhufaatii ergamaa lammaffaa, yeroo tursiisummaa fi abdii kutannaa agarsiisan, hundinuu salphaatti mulʼatu. Dhugaan gadi fagoon akka mulʼisutti, abdii kutannaan sun salphumatti dogoggora Musee yookaan Uzzaa yookaan Maartaa fi Maariyaam biratti uumame qofa hin turre; garuu innis abdii kutannaa seera buʼuuraa tokkoo diduu wajjin walqabate ture; seerri sun seenaa isa keessatti abdii kutannaan sun itti raawwatame wajjin mataa isaatiin walitti hidhata qaba. Museedhaaf mallattoon sun dhagna qabachuu ture; Uzzaadhaaf immoo waaʼee ajaja Waaqayyoo taabota sana ilaalchisee ofitti amanamuu seeraan alaa ture; Maartaa fi Maariyaamiif immoo humna uumaa Kiristoos duʼaa kaasu irratti amantiin hirʼachuu ture.

Museedhaan mata-dureen tajaajila isaa isa hundumaa caalaa giddugaleessa ture uummata filatame tokko wajjin walitti dhufeenya kakuu dhaabuudha, Museen immoo mallattoo kakuu sanaa irraanfate. Uzzaadhaan immoo, inni seera Waaqayyoo isa qulqullummaa isaa kan tabotaan mul’ifame sana of keessaa qabu sanaa qajeelfama bu’uuraa isauma ture. Maarthaa fi Maariyaam wajjin immoo, inni giddugala tajaajila Kiristoos isa dhuguma ture; cuuphaa Isaatiin kan jalqabe, du’a, awwaalamuu fi du’aa ka’uu Isaatiin kan xumurame, akkuma jalqaba tajaajila Isaatti fakkeenyaan mul’ifametti. Gaddisiisaan jalqabaa bara 1843 keessa ture dogoggora lakkoofsa tokko tokko isa caartii irra tureen dhufe; kunis raajii Habqquuq guutuu isaa ture. Dogoggorri sun qajeelfama ijoo sochii Miilerii—qajeelfama guyyaa tokko waggaa tokkoof jedhu sana of keessaa qaba ture.

“sagaleen torban” sochii Adventistii bara 1840 irraa kaasee hanga 1844tti turan ni bakka bu’u; garuu sochii sana keessaa seenaa bara 1843 irraa hanga 1844tti jiru tokko jira; inniis abdii kutannaa tokkoon jalqabee, abdii kutannaa tokkoon xumurama; kanaanis mallattoo Alpha fi Omega seenaa sana irratti kaa’a. Seenaa sanuma immoo Yesusii fi Ellen White akka seenaa qulqulluu qajeelonni yeroo hundumaa arguuf hawwanii jiranitti akeeku.

Sararri afran sun; Museen, Daawiti, Kiristoosii fi warri Miillerii barsiisuun, yeroo fakkeenyi durboota kudhanii dhuma addunyaatti irra deebiʼamee raawwatamu, dandeessifamni tokko akka jiraatu, inni immoo ergaa ergamaa lammaffaa utuu hin taʼin kan ergamaa sadaffaa taʼuu isaa, isa abdii kutannaa tokkoon hordofamu, kan yeroo turtii jalqabu, ni mulʼisu.

Yommuu ergamaan inni jalqabaa Hagayya 11, 1840 irratti buʼe, inni seera raajii isa angafaa kan Miileroota mirkaneesse; abdii kutannaan isaanii inni jalqabaa immoo addumaan seera sanaan walitti hidhata qabaata ture. Yommuu abdii kutannaan sunii fi yeroo turtii sun Iyyuu Halkan Walakkaa irratti xumurame, ergaan sunis akkasuma qajeelfama guyyaa tokko waggaa tokkoof jedhu wajjin wal qabata ture; akkuma kanaan Kiristoos Onkololeessa 22, 1844 irratti dhufa jechuun adda baafamuunis wal qabata ture. Mallattoolee daandii afran hundinuu 1840 irraa hamma 1844tti qajeelfama guyyaa tokko waggaa tokkoof jedhu wajjin walitti hidhatanii turan.

Yihudoonni seera Waaqayyoo akka warri itti amanamee eegsisan godhaman; dhimman sarara Musee keessatti bakka bu’ame immoo seera Waaqayyoo fi mootummaa isaati. Seenaa Daawit keessattiis ammas seera Waaqayyootu ture. Seenaa Kiristoos keessattis seera Waaqayyootu ture; mootummaa dhiigaa malee cubbuun seera Waaqayyootiin cubbamtootaaf mul’ate dhiifama hin argatu. Garuu Adveentizimiin seera Waaqayyoo qofa utuu hin taʼin Dubbii raajii illee akka warra itti amanamee eegsisan godhameera.

Kanaaf, mata-dureen seenaa Miileriit keessatti qabiyyeen inni guddaan seera raajii Waaqayyoo dha. Xumura Adventizimii irrattis, ammas dhimmoonni seerota hiika raajii ta’u; garuu erga bara 1844 irraa eegalee yeroo raajii deebi’ee hojii irra ooluu hin qabu. Seeronni xumura irratti hundaa’an Alfaa fi Oomeegaa irratti kan ijaaraman yoo ta’u, isheenis xumura jalqabarraa agarsiisti.

Yommuu ol’aantummaan mootummaa Otomaanii, guutamuu badiisa lammaffaa keessatti, sochii raajii Islaamaa bakka bu’uun dhaabate, raajiin Mul’ata 9:15 keessatti argamu kan waggaa dhibba sadii sagal keessaa tokko fi guyyaa kudha shanii ni guutame; akkasumas “qajeelfamni guyyaa tokko waggaa tokkoof” jedhamee waamamu, inni hojii Milleriin bu’uura isa guddaa ta’e, ni mirkanaa’e.

Yeroo Islaam inni Adoolessa 11, 2001 irratti rukute sanitti, dhufaatiin wayyoo sadaffaa raawwii Mul’ata 8:13 keessatti raawwatame; akkasumas qajeelfamni bu’uura hojii Future for America ta’e, inni salphaatti ibsamu jechuun seenaa irra deebi’uun, mirkanaa’e. Raajii malakata wayyoo kan Islaam bakka bu’u tokko, yommuu ergamaan Mul’ata boqonnaa kudhanii kan bara 1840 fi ergamaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii kan bara 2001 lamaan isaanii iyyuu raawwatamanitti, mirkanaa’e. Seenaan irra deebi’e ture. Wanti itti aanu akka eegamu immoo abdii kutannaa dha.

Abdiin sun warra hojii sana keessatti hirmaatan ni abdii kutachiisa; ni bittinneessas. Abdiin sun, seera buʼuuraa raajii tokko tuffachuun ni raawwatama; dhugumaanis, seera jalqabaa raajii kan jalqaba Adveentizimii keessatti hundeeffameen. Jajjabeessuun Fulbaana 11, 2001 Islaama wajjin walqabatee ture; abdiin kutuun Adoolessa 18, 2020 immoo waaʼee Islaamaa ture. Nuti akka beeknuutti, waan Samuel Snow fi warri isa booddee jiran guyyaa Onkoloolessa 22, 1844 beekuu dandeessise keessaa inni tokko, Gooftaan lakkoofsa muraasa chaartii 1843 irratti jiru keessatti dogoggora tokko irraa harka isaa kaasee ture. Sana booda Snow fi warri Millerites ragaan isuma isaan guutamuu raajii waggaa kuma lamaa fi dhibba sadii sanaaf bara 1843 tilmaamuutti isaan geesse sana, yeroo sana ragaa isuma guyyaa Onkoloolessa 22, 1844 adda baasuu isaanii dandeessise taʼuu isaa ni argan.

> “Yesusii fi warri mootummaa waaqaa hundinuu warra eegumsa mi’aawaa taʼeen Isa lubbuun isaanii jaallattu arguuf dheeraadhaaf hawwan sana gara laafinaa fi jaalalaan ilaalaa turan. Ergamoonni saʼaatii qorama isaanii keessatti isaan utubuuf naannoo isaanii irra naannaʼaa turan. Warri ergaa samii sana fudhachuu dhiisan immoo dukkana keessatti hafan; dheekkamsi Waaqayyoos isaan irratti bobaʼe, sababni isaas ifa Inni samii irraa isaanii ergate fudhachuu didaniif. Warri amanamoon sun, kan abdii kutachiisaa keessa galan, Gooftaan isaanii maaliif akka hin dhufne hubachuu kan hin dandeenye, dukkana keessatti hin hafne. Ammas gara Macaafa Qulqulluu isaanii geeffamanii yeroo raajii sana qoruu jalqaban. Harki Gooftaa lakkoofsota sana irraa kaafame, dogoggorris ibsame. Isaanis yeroo raajii sun hanga bara 1844tti akka gaʼe argan; ragaan isaan yeroo raajii sun bara 1843 keessatti xumuramu isaa agarsiisuuf dhiheessan sunuma immoo bara 1844 keessatti akka xumuramu mirkaneesse. Ifni Dubbii Waaqayyoo haala isaanii irratti ni ife; yeroo turtii tokkoonis argatan—‘Yoo [mulʼanni sun] tures isa eeggadhaa.’ Isaan dhufaatii Kiristoos hatattamaa sanaaf jaalala qaban keessatti, turtii mulʼatichaa isa warra dhugumaan eegan mulʼisuuf qophaaʼe sana dagatanii turan. Ammas yeroo murtaaʼaa tokko qaban. Garuu ani baayʼeen isaanii abdii kutannaa cimaa isaanii sana ol kaʼanii hamma fedhii cimaa fi humna amantii isaanii bara 1843 keessatti mulʼate sana qabaachuu akka hin dandeenye nan arge.” Early Writings, 236, 237.

Nuti ragaan inni ragaawwan Islaamni Adoolessa 18, 2020 irratti Ameerikaa akka weeraru dursee himamuutti geessan, yeroo seerri Dilbataa dhihoo dhufu sanatti, Islaamni murtii Ameerikaa irratti fidamu taʼuu isaa ni mirkaneessu jedhamee eegamu qaba; garuu yeroo sana keessatti qaamni yeroo taatee sana wajjin walqabatu sana booda hin jiraatu.

Milkaa’inoota guguddoo afur seenaa bara 1840 irraa kaasee hanga 1844tti keessatti argaman. Milkaa’inoon tokkoon tokkoon isaa hojii irra oolmaa seera bu’uuraa Miller—qajeelfama guyyaa tokko waggaa tokkoof jedhuun wal qabata.

Seenaa seenaa bara 2001 keessatti hanga seera Dilbataatti daandii mallattoo ijoo afur jiru. Fulbaana 11, 2001 Islaama ture. Raagni Adoolessa 18, 2020 kufe sunis waa’ee Islaamaa ture. Daandii mallattoo hundinuu hojii irra oolmaa seera ijoo Future for America—seenaa irra deebi’uu—waliin walqabata. “Kakuuwwan torban” taateewwan gara fuulduraa kan tartiiba isaanii keessatti mul’ifaman bakka bu’u. Daandii mallattoo afran keessaa inni jalqabaa Fulbaana 11, 2001 ture; kunis raawwii badiisa sadaffaatiin Ameerikaan Islaamaan rukutamuu akka ta’e adda baasa. Daandii mallattoo inni dhumaa, seenaa keenya keessatti seera Dilbataa bakka bu’u, waa’ee Islaamaa ta’uu qaba; sababiin isaas Alfaa fi Oomeegaan yeroo hundumaa dhuma jalqaba irraa agarsiisa, Alfaa fi Oomeegaas isa “kakuuwwan torban” seenaa kanaafum cufe dha. Seera Dilbataatti Islaamni Yunaayitid Isteetis ni rukuta.

ଏହା ସାତ ଗର୍ଜନର ଅମୋଚନ ପ୍ରକ୍ରିୟାର ତିନୋଟି ପ୍ରମୁଖ ଉପାଦାନ ମଧ୍ୟରୁ ଗୋଟିଏ, ଯାହା ବର୍ତ୍ତମାନ ପ୍ରକାଶିତ ହେଉଛି। ମୋଶା ତାଙ୍କ ଐତିହାସିକ ପରମ୍ପରାରେ ମଧ୍ୟରାତ୍ରିର ଆର୍ତ୍ତନାଦର ପ୍ରତୀକାତ୍ମକ ସନ୍ଦେଶ ଘୋଷଣା କରିଥିବା ପରେ, ଶେଷ ଗତିବିଧିଗୁଡ଼ିକ ଦ୍ରୁତ ହୋଇଗଲା। ପ୍ରଥମଜାତ ବିଷୟକ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀ ପୂର୍ଣ୍ଣ ହେବା ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଦଶଟି ଅଲୌକିକ ଏବଂ ଧ୍ୱଂସାତ୍ମକ ମହାମାରୀ ଆସିଲା, ଯାହା ମିଶରରେ ମଧ୍ୟରାତ୍ରିରେ ସେହି ଆର୍ତ୍ତନାଦ ସୃଷ୍ଟି କଲା। ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ଯେବେ ଯେରୁଶାଲେମକୁ ପ୍ରବେଶ କଲେ, ସେତେବେଳେ କ୍ରୁଶପଥକୁ ନେଇ ଦ୍ରୁତ ପଦକ୍ଷେପଗୁଡ଼ିକ ଆରମ୍ଭ ହୋଇଗଲା। ସନ୍ଦେଶଟି ଘୋଷିତ ହେବା ସହିତ ଫେରିବାର କୌଣସି ପଥ ରହିଲା ନାହିଁ। ୧୨ ଅଗଷ୍ଟ ୧୮୪୪ରେ ଏକ୍ସେଟର କ୍ୟାମ୍ପ-ମିଟିଂରୁ, ଦୁଇ ମାସରୁ କମ୍ ସମୟ ପରେ, ସେହି ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀ ପୂର୍ଣ୍ଣ ହେଲା।

> Akkasumas Dubbii Waaqayyoo gara koo dhufee akkana jedhe: Yaa ilma namaa, mammaaksi isin biyya Israaʼel keessatti qabdan sun maali, “Guyyaawwan dheerataniiru, mulʼanni hundinuus ni kufa” jettan? Kanaaf isaanitti himi, Akka Waaqayyo Gooftaan jedhu kanaa: Ani mammaaksa kana akka dhaabatu nan godha; isaanis siʼachi Israaʼel keessatti akka mammaaksaatti isa hin fayyadaman; garuu akkana isaaniin jedhi, “Guyyaawwan sun dhihaataniiru, raawwatamni mulʼata hundumaas ni taʼa.” Mana Israaʼel keessatti siʼachi mulʼanni sobaa tokko illee hin jiraatu yookiin raajii miʼooftuu. Ani Waaqayyo; ani nan dubbadha, dubbii ani dubbadhu ni raawwatama; siʼachi hin dheereffamu; guyyoota keessan keessatti, yaa mana fincilaa, ani dubbicha nan dubbadha, isa nan raawwadhas, jedha Waaqayyo Gooftaan. Ammas Dubbiin Waaqayyoo gara koo dhufee akkana jedhe: Yaa ilma namaa, kunoo, warri mana Israaʼel, “Mulʼanni inni argu guyyaawwan hedduu dhufuuf taʼa; inni yeroo fagoo ilaalchisee raajii dubbata” jedhu. Kanaaf isaanitti akkana jedhi, Akka Waaqayyo Gooftaan jedhu kanaa: Dubbii koo keessaa tokko illee siʼachi hin dheereffamu; dubbichi ani dubbadhe garuu ni raawwatama, jedha Waaqayyo Gooftaan. Hisqiʼeel 12:21–28.

Back to Articles