Article

# Kitaaba Daani’eel - Lakkoofsa Dhibba Tokkoffaa

Falmii Itti Fufuu Qabaachuun Qajeelummaa Amantiidhaan Argachuuf Godhamu: Seenaa Gantummaa Pirootestaantizimii Keessatti irratti Xiinxala

Author

Jeff Pippenger

Published

February 29, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Ergaan jaarmiyaa Jones fi Waggoner fincila 1888 keessatti fidan, ergaa dhugumaan qajeelina amantiidhaan argamu ture. Pirooteestaantizmiin gantuu qajeelina du’a Kiristoos isa fannoo irratti ta’een kenname namicha cubbuu isaa keessatti akka haguugu dubbata; garuu dhiigni Isaa cubbuu isaa dhugumaan akka hin balleessine jedhu. Barsiisni sobaa kun balleessamuu cubbuu Gara Deebii Lammaffaatti kaa’a; yeroo sana cubbamoonni haala dinqisiisaatiin jijjiiramu jedhama. Pirooteestaantizmiin gantuu fi, akka mootummaa barsiisaatti bara 1957 irraa eegalee, Adveentizmiin Laa’oodiiqiyaa, Kiristoos guutummaatti Bakka-bu’aa keenya qofa malee Fakkeenya keenya miti jedhu. Waggaa tokko dura 1888, Obboleettiin White waan armaan gadii barreessite.

> “‘Ani haraa fi hafuura haaraa isin nan kenna; keessa keessanittis hafuura haaraa nan kaa’a.’ Ani garaa koo guutuudhaan amana, Hafuurri Waaqayyoo addunyaadhaa irraa deebi’aa jira; warri ifa guddaa fi carraa hedduu argatanii, garuu isaanitti hin fayyadamne, isaan jalqabarratti dhiifamanii hafu. Isaan Hafuura Waaqayyoo gaddisiisanii of irraa ari’anii jiru. Hojii yeroo ammaa Seexanni garaa namootaa irratti, akkasumas waldoota amantootaa fi saboota irratti hojjechaa jiru, barataa raajii hundumaa naasisuu qaba. Dhumni dhihoo dha. Waldoonni keenya haa ka’an. Humni Waaqayyoo nama geeddaru garaa miseensota dhuunfaa keessatti haa muuxatamu; ergasii immoo sochii gadi fagoo Hafuura Waaqayyoo ni argina. Dhiifamni cubbuu qofa bu’aa du’a Yesuus miti. Inni aarsaa daangaa hin qabne kan godhe cubbuun akka balleeffamu qofaaf miti, garuu uumamni namaa akka deebi’ee haaromfamu, akka deebi’ee miidhagfamu, akka diigama isaa keessaa irra deebiin ijaaramu, akkasumas akka argama Waaqayyoo keessatti jiraachuuf mijatuuf….”

> “Kiristoos zin Yaaqoob arge, buʼaan isaa lafa irra dhaabatee, fiixeen isaa ol kaʼee hanga samiiwwan isa hundarra ol jiranitti gaʼe san. Kun karaa fayyinaa kan murteeffame agarsiisa. Nuyi sadarkaa sadarkaan ol baʼuu qabna. Yoo nu keessaa namni tokko iyyuu dhuma irratti fayye, innis Yesusin akka sadarkaawwan buʼaatti cichee qabachuudhaan taʼa. Kiristoos nama amanutti ogummaa, qajeelummaa, qulqulleessuu, fi furii taʼeera….”

> “Warri kanneen dhugaa qabna jedhanii jabaatanii dhaabanneerra of yaadan gidduutti kufaatiin baayʼee suukanneessaan ni jiraata; garuu isaan dhugaa akka inni Yesuus keessatti jiru sanatti hin qaban. Yeroo muraasaaf dagannoon tokko lubbuu tokko badiisa deebii hin qabne keessatti gad seensisu dandaʼa. Cubbuu tokko gara isa lammaffaatti geessa; inni lammaffaanis karaa isa sadaffaaf qopheessa; akkasumas itti fufa. Nuyi akka ergamtoota amanamoo Waaqayyoo taʼin, humna isaatiin akka eegamnuuf yeroo hunda isa kadhachuu qabna. Yoo nuti dirqama irraa inchii tokko qofa maqne, daandii cubbuu gara badiisa bara baraatti geessu duukaa buʼuu keessatti balaa keessa jirra. Tokkoon tokkoon keenyaaf abdii ni jira; garuu karaa tokko qofa keessatti—Kiristoositti of maxxansuudhaan, fi guutummaa amala isaa bira gaʼuuf humna keenya hundumaa hojii irra oolchuun.”

> “Amantiin gaarii fakkaatu kun, kan cubbuu salphisee ilaalu, fi yeroo hundumaa jaalala Waaqayyoo inni cubbamaa irratti qabu irratti xiinxalu, cubbamaan utuu cubbuu keessatti itti fufee, innis akka cubbuutti beekee jiruu, Waaqayyo isa ni oolcha jedhee akka amanu isa jajjabeessa. Kuni karaa namoonni baayʼeen, warri dhugaa yeroo ammaa amanuu isaanii himatan, itti adeemaa jiranidha. Dhugaan jireenya isaanii irraa addaan qabamee jira; kanaafis lubbuu himachuu fi geeddaruu irratti humna caalu hin qabu. Addunyaa, aadaa isaa, hojii isaa, fi faashinii isaa dhiisuuf, narvii hundumaa, hafuura hundumaa, fi maashaalee hundumaa cimsee diriirsuun dirqama….”

> “Ati cubbuu irraa garagaltanii amantii jiraataa hojii irra oolchitan, badhaadhinni eebba mootummaa mootummaa waaqaa kan keessan ta’a.” Selected Messages, book 3, 155.

മിഥ്യയായ “ഗുഡി-ഗുഡി മതം” എന്ന മതഭ്രഷ്ട പ്രൊട്ടസ്റ്റന്റിസത്തിന്റെ ഉപദേശം 1957-ൽ അഡ്വെന്റിസത്തിന്റെ നാലാം തലമുറയുടെ ആരംഭത്തിൽ ഔദ്യോഗിക സിദ്ധാന്തമായി സ്ഥാപിക്കപ്പെട്ടു. അത് നീതീകരണത്തെ സംബന്ധിച്ച ഒരു നിർവചനം മുന്നോട്ടുവെച്ചു; അത് “പാപി പാപത്തിൽ തുടരുമ്പോഴും ദൈവം അവനെ രക്ഷിക്കും എന്നു വിശ്വസിക്കാൻ പ്രോത്സാഹിപ്പിക്കുന്നു.” ക്രൂശ് ഇങ്ങനെ ഉപദേശിക്കുന്നു: “പാപമോചനം മാത്രം യേശുവിന്റെ മരണത്തിന്റെ ഏക ഫലം അല്ല,” കാരണം “പാപം നീക്കപ്പെടേണ്ടതിന്നു മാത്രമല്ല, മനുഷ്യസ്വഭാവം പുനഃസ്ഥാപിക്കപ്പെടുകയും, പുതുശോഭ പ്രാപിക്കുകയും, അതിന്റെ അവശിഷ്ടങ്ങളിൽനിന്ന് പുനർനിർമ്മിക്കപ്പെടുകയും, ദൈവസന്നിധിക്കു യോഗ്യമാക്കപ്പെടുകയും ചെയ്യേണ്ടതിന്നും അവൻ അനന്തമായ ബലി അർപ്പിച്ചു.”

Fincilli bara 1957 sun akka sanyii fincila bara 1863 keessatti facaafame, ergasii bara 1888 keessatti biqile, sana boodas ergaa sobaa kitaaba bara 1919 maxxanfameen (“The Doctrine of Christ”) bakka bu’e sanaan bishaan obbaafame, dhuma irratti ija jechuun labsii ifa ta’e tokko akka fide agarsiisa; innis “amantii qajeelotaa” isa jalqabaa gabatee lamaan Habbaquuqiin bakka bu’e sun amma irraa kaafamee, hiika manca’e “qajeelummaa amantiidhaan” jedhamu isa Pirootestaantizimii gantummaa keessatti argamuun bakka buufameera jechuun labsame. Raajiin mootummaa Yihudaa keessaa inni ajajamuu dide, gara walga’ii qoostotaatti deebi’ee, raajii sobduu Beet’el wajjin nyaate.

Ergaan garaa waldaa Laa’odiiqeyaa irratti xiyyeeffate, kan jalqaba sochii Milerootaatti bara 1856 keessatti dhihaate, ergasii immoo waldaa Laa’odiiqeyaa biraatti bara 1888tti irra deebi’ee dhihaate, tarkaanfii hundumaan ni didame. Ergaan Joonisii fi Waaggoonerii sun, kan akka obboleettii Waayititti, ergaa Laa’odiiqeyaatiis ta’ee ergaa qajeelummaa amantiidhaan argamu ta’e, yaada mormitoonni isa didaa turan sun dhuguma mallattoolee durii ittisaa jiru jedhu irratti hundaa’uun ni didame! Mallattooleen isaan ittisaa turan sun hundee ijaarsa isaanii kan nam-tolcheedha, innis cirracha irratti ijaarame dha.

Ergaan “qajeelummaa amantiidhaan” jedhu kan Jones fi Waggoner bara 1888 keessa dhiheessan keessatti, dhugaan wangeelaa inni warra qajeelota ta’an warra qulqulleeffamanis ta’uu isaanii ifatti mul’isu ni dabalama ture. Ergaan sun qajeelota taʼuun “dhugumaan” qulqullaaʼuu taʼuu isaa, qofa seeraan “labsamuu” akka qulqullootaatti utuu hin taʼin, cimsee ibsa ture. Ergaan Jones fi Waggoner, kan Obboleettiin White fincila bara 1888 sana dura waggoota hedduudhaaf isheen dhiheessaa turte jette addaan baafte, yeroo qajeelummaan nama irratti herregamu qulqulleeffamuunis yeroo sanauma wal fakkaatuun akka kennamu adda baasa.

Kun kan bira taʼuu hin dandaʼu; sababiin isaas, qajeelchi fi qulqulleessuun lamaan isaanii iyyuu amanaa keessa argamuudhaan Hafuura Qulqulluu tiin raawwatamu. Qajeelchi fi qulqulleessuun jechuun salphaatti hojii tokko keessaa wantoota lama ibsan jechoota lama qofa; hojii sunis argama Hafuura Qulqulluu amanaa keessatti taʼeen amanaa keessatti raawwatamu dha.

Ergaan Musee kan Qooraa warri fincilan didan ture; innis bara 1856 keessa deebiʼee didame, achiis bara 1888 keessa ammas didame, ergasii immoo bara 1957 keessatti akka ti’ooloojii fayyinaa Adventizimii Laaʼodiiqeyaa taʼeetti ifatti hundeeffamee ol-kaayame. Fincilli itti fufaan sun Waaqayyoon dadhabsiise; sababiin isaas ummanni, “Namni hamaa hojjetu hundinuu fuula Gooftaa duratti gaarii dha, innis isaanitti ni gammada; yookaan, Waaqni murtii eessa jira?” jedhan.

Isaanis, “warri dhiiga Kiristoosiin qajeelfamanii jiru, Waaqayyos isaanitti gammada, hambaa cubbuu hojjechuu isaanii iyyuu.” Kun gowwoomsaa hafuuraa ergaa Laa’odiiqeyaatti (ummata murtaa’eetti) fakkeeffamee dhihaatedha; sababiin isaas, Kiristoos Laa’odiiqeyoota “hiyyeeyyii, nama gaddisiisoo, harka qalleeyyii, jaamoo, qullaa” jedhee adda baasuus, isaan garuu ofii isaanii “sooressa, qabeenyaan badhaadhe, homaayyuu hin barbaannu” jedhanii amanu. Haala akkasii keessattis, dhugumaan afaan Gooftaa keessaa tuphamee ba’uuf qarqara irra jiru.

Warri amanamtoonni seenaa Miilerayitii keessaa, muuxannoo abdii kutannaa jalqabaa bara 1844 keessa darbe keessatti obsaan turan, akkuma Ermiyaas boqonnaa kudha shan, lakkoobsa kudha shan hanga digdamii tokko keessatti bakka bu’aniitti, ijaartota amanamoo mana qulqullummaa, warra yoo gara “walga’ii qoostotaa” hin deebine “afaan” Waaqayyoo akka ta’an abdachiifamanii turan, gara “walga’ii qoostotaa”tti (kan raajii sobduu Beetel bakka bu’e) ni deebi’an; kanaanis gara Laa’odiiqeyaa ce’anii, afaan Waaqayyoo keessaa tufamuuf qophaa’oo ta’an, isaan garuu kana hin beekan.

Haalli Laaʼodiqiyaa Adevantiizimii Fulbaana 11, 2001 irratti ture, haala Pirootestaantotaa Hagayya 11, 1840 irratti turaniin fakkeeffamee ibsame. Seenaawwan lamaan sun yeroo Hafuurri Qulqulluun cuupha Masiihitti gad buʼe keessatti Yihuudota falmii xixiqqoo kaasan sanaan fakkeeffamanii turan. Seenaawwan sadan keessaa tokkoon tokkoon keessatti saba filatamaa duraanii dabarfamuun isaanii taʼeera, amma illee adeemsa sana keessa jiru. Ergamaan Kakuu, yeroo Yohannis Cuuphaatti, warra Phexros “dhaloota filatamaa” jedhee ibse wajjin kakuu keessatti seenuu qaba ture.

> Garuu isin dhaloota filatamoo, lubummaa mootummaa, saba qulqulluu, ummata addaa ti; akka isa isin dukkana keessaa gara ifa isaa dinqisiisaa sanaatti isin waame galata isaa mul’iftaniif: Isin warri duraan ummata hin taane, amma garuu ummata Waaqayyoo taataniirtu; warri duraan araara hin arganne, amma garuu araara argattaniirtu. 1 Phexros 2:9, 10.

Phexiros bara isaa keessaa saba filatamaa haaraa taʼe eenyu akka taʼe ibsaa ture; kunis yeroo sana waldaa kiristaanaa ture. Isaan “sanyii filatamaa” jedhamanii filatamanii turan; kunis yeroo Kiristoosii fi Yohaannis Cuuphaan lamaan isaanii iyyuu saba filatamaa duraanii akka “sanyii buutii” taʼetti ibsan keessatti ture.

> Yaa dhaloota buutii, isin hamoota taatanii, akkamitti waan gaarii dubbachuu dandeessu? Afuurri waan afaaniin dubbatu guutummaa garaa keessaa baʼa. Maatewos 12:34.

Dhaloonni darbanii jiran sun, “dhaloota buutii” dha; kunis mallattoo Seexanaa—simbirroo lafa irra lo’u raajii Macaafa Qulqulluu keessatti ibsamuu dha. Dhaloonni darbanii jiran sun yeroo isaanii qorannoo itti kenname guutanii turan; akkasumas dhaloota afur keessatti amala buutii sanaa keessatti diriiranii turan. Isaan adda duree sagaagaltuutii horatanii turan. Kanaafuu jaarsoliin durii digdamii shanan warri Hisqi’el boqonnaa saddeet keessatti ibsaman, aduudhaaf sagaduuf fedhii qabu. Isaan amala paaphaasummaa bocatanii turan.

> “Ergaan ergamaa sadaffaa addunyaatti ergameera; namoonni mallattoo bineensichaa yookaan fakkii isaa adda isaanii irratti yookaan harka isaanii irratti akka hin fudhanne akeekkachiisaa jira. Mallattoo kana fudhachuun jechuun murtoo bineensichi godhe sanauma irra gaʼuu, yaada isa wal fakkaatu deeggaruu, Kallattii Dubbii Waaqayyoo irratti mormii kallattiidhaan dhaabbachuu jechuu dha.” Review and Herald, July 13, 1897.

Mallattoon bineensaa sun mallattoo nama cubbuu ti; innis Phaaphaasii Roomaa, bakka bu’aa lafa irraa kan Seexanaa dha. Akkuma bineensichaa yaaduutti dhufuun, akkuma Seexanaa yaaduutti dhufuu dha; Seexanniis akka buutii tokkootti fakkeenyaan mul’ifameera.

> “Bu'aa fi ulfina addunyaa argachuuf, waldoon kiristaanaa jaalalaa fi deeggarsa namoota gurguddoo lafaa barbaaduuf geggeeffamte; akkasiinis Kiristoosin erga diddee booddee, bakka bu’aa Seexanaa—episkooppii Roomaatiif abboomamuu akka kennitu gochamte.” The Great Controversy, 50.

Bara dhala namoota duraan filatamanii turan keessatti, amala isaanii amala Seexanaa calaqqisiisa. “Dhaloonni filatamaan” inni yeroo darban keessatti saba Waaqayyoo hin taane, adeemsa qormaataa, qulqulleessuu fi irraa xureessuu keessaa darbanii filatamu. Warri adeemsa qormaataa sana keessaa darbu, Waaqayyo waliin hariiroo kakuu keessatti akka ta’aniif filatamu. Gooftaan waldaa Kiristaanaa wajjin kakuu keessa seene; achumaanis deebi’ee Adventizimii Millerayitii wajjin seene; akkasumas deebi’ee kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii wajjinis akkasuma ni godha.

Yeroo Gooftaan saba Waaqayyoo haaraa filatame (kan bara darbanitti saba Waaqayyoo hin turre) wajjin kakuu seenu, Inni akka Ergamaa Kakuu taʼee gara isaanii dhufa. Seenaawwan sadan kan raajii Miilkiyaas boqonnaa sadii raawwatan keessaa tokkoon tokkoon isaanii keessatti, ergamaan karaa Ergamaa Kakuu qopheessu jira. Ergamaan jalqabaa Yohannis Cuuphaa ture; inni ergamaa lammaffaa fi sadaffaa fakkeenyaan dursee agarsiisa ture. Ergamaan lammaffaan William Miller ture. Walitti qabamanii amaloonni raajii Yohannis Cuuphaa fi William Miller amala ergamaa kan Ergamaan Kakuu dhufee kuma dhibba afurtamii afur wajjin kakuu seenuuf karaa qopheessu hundeessu.

Ergamoonni sadan karaa Kiristoosiif, isa Ergamichaa Kakuu taʼe, akka inni tasaan mana qulqullummaa isaatti dhufu qopheessan, hojii yeroo murtii qorannoo keessatti raawwatamu, kan murtii raawwachiisaa irratti xumuramu, agarsiisu.

> “Bara dhuma seenaa lafaa kanaa keessatti, kakuu Waaqayyo saba isaa abboommii isaa eeganiif qabu haaromfamuu qaba. ‘Guyyaa sanatti ani isaanif bineensota dirree wajjin, simbirroota samii wajjin, wantoota lafa irra munyuuqan wajjin kakuu nan godha; aniis xiyyaa, goraadee fi lolaa lafa irraa nan cabsa; nagaadhaan akka ciisanis isaan nan godha. Ani bara baraan siif nan kaadhimadha; eeyyee, qajeelummaa keessatti, murtii keessatti, jaalala gara laafinaa keessatti, fi araara keessatti siif nan kaadhimadha. Amanamummaa keessattis siif nan kaadhimadha; atis Waaqayyoon ni beekta.’

> “‘Guyyaa sanatti akkas ta’a; ani nan dhaga’a, jedha Waaqayyo; ani samii nan dhaga’a, samiinis lafa ni dhaga’a; laftis midhaan, wayinii fi zayita ni dhaga’a; isaanis Yizre’el ni dhaga’u. Anis ishee lafa keessatti ofiif nan facaasa; ishee araara hin argatin irratti nan mararfadha; warra saba koo hin taaneen, Ati saba koo ti, nan jedha; isaanis, Ati Waaqa koo ti, ni jedhu.’ Hose’a 2:14–23.

> “‘Guyyaa sanatti, ... hafuurri Israa’el, warri mana Yaaqoob keessaa miliqanis, ... dhugumaan Waaqayyotti, Isa Qulqulluu Israa’elitti in irkatan.’ Isaayaas 10:20. ‘Saboota hundumaa, gosa hundumaa, afaan hundumaa, fi uummata hundumaa’ keessaa warri ergaa kana gammachuudhaan fudhatan in jiraatu: ‘Waaqa sodaadhaa, ulfinas isaaf kennaa; yeroo murtii isaa ga’eera.’ Isaan waaqolii sobaa hundumaa isa addunyaa kanaan isaan hidhan irraa in deebi’u; akkasumas ‘Isa samii, lafa, galaana, fi burqaawwan bishaanii uume waaqeffatu.’ Isaan walxaxinsa hundumaa irraa of bilisa baasu; addunyaa durattis akka yaadannoo araara Waaqayyoo ta’anii in dhaabbatu. Ulaagaa waaqayyummaa hundumaaf ajajamoo ta’anii, maleekota birattis namoota birattis akka warra ‘abboomota Waaqayyoo, fi amantii Yesuus eegganitti’ in beekamu. Mul’ata Yohaannis 14:6–7, 12.”

> “‘Kunoo, guyyoonni ni dhufu, jedhu Gooftaan, yeroo itti qotaan haamaa ni gaʼa, isa wayinii cuunfus isa sanyii facaafu ni gaʼa; tulluuwwanis daadhii wayinii miʼaawaa ni cocobsu, gaarran hundinuus ni dhangalaʼu. Ani boojuu saba koo Israaʼel deebisee nan fida [duubatti nan deebisa], isaanis magaalaawwan onaa taʼan ni ijaaru, keessaas ni jiraatu; iddoo wayinii ni dhaabu, daadhii isaas ni dhugu; biqiltuuwwan iddoo biqiltuutiif taʼan ni dhaabu, firii isaaniis ni nyaatu. Ani biyya isaanii irratti isaan nan dhaaba; biyya ani isaaniif kenne keessaa siʼachi hin buqqaatan, jedhu Gooftaan Waaqni kee. Amos 9:13–15.’” Review and Herald, February 26, 1914.

మలాకీ గ్రంథంలోని మూడవ అధ్యాయం క్రీస్తు కాలంలోను, మిల్లరైట్ల కాలంలోను నెరవేర్చబడెను; మరియు ఆ రెండు చరిత్రలు దాని అంత్యదినములలోని నెరవేర్పును గుర్తింపజేయుచున్నవి. సిస్టర్ వైట్, మలాకీ మూడవ అధ్యాయం నెరవేర్పును, ఆలయాన్ని శుద్ధి చేయు క్రీస్తు కార్యముతో అనుసంధానించుచున్నది.

> “Yommuu Yesus mana qulqullummaa bitootaa fi gurgurtoota addunyaa keessaa qulqulleessetti, garaa xuraawummaa cubbuu irraa qulqulleessuuf ergama Isaa labse,—hawwiiwwan lafaa, fedha ofittoo, amala hamaa lubbuu balleessan irraa. Milkiyaas 3:1–3 keessaa caqasame.” The Desire of Ages, 161.

Manni qulqulleessuun mana qulqullichaa Kiristoosiin godhame hojii Isaa garaa cubbamaa qalbii jijjiirratuu qulqulleessuu agarsiisa ture. Tajaajila Isaa gidduu namootaa keessatti, Inni al lama mana qulqullummaa lafa irra jiru qulqulleesse.

> Raajichi dubbiin, “Ani ergamaa biraa humna guddaa qabu samii irraa gad buʼaa arge; laftis ulfina isaatiin ifte. Innis sagalee jabaa guddaadhaan iyyee, akkana jedhe, Baabilon guddittiin kufteerti, kufteerti, teessoo hafuurota hamootaa taateerti” jedha (Mul’ata 18:1, 2). Kun ergaa isa ergamaa lammaffaatiin kenname sanauma dha. Baabilon kufteerti; “isheen saboota hundumaa daadhii ejja ishee irraa, jechuunis daadhii dheekkamsa ejja ishee irraa, waan obaasifteef” (Mul’ata 14:8). Daadhiin sun maal dha?—Barsiisota ishee sobaa dha. Isheen mootummaa addunyaatiif mootummaa guyyaa Sanbataa mootummaa abboommii afraffaa bakka buʼee sabata sobaa kenniteerti; akkasumas soba jechuun Seexanni jalqaba Eeden keessatti Hewwaanitti hime sana irra deebiʼiteerti—lubbuun uumamaan hin duutu jedhu. Dogoggoroota wal-fakkaatan hedduus balʼinaan facaafteerti; “abboommii namootaa akka barsiisaatti barsiisaa” (Maatewos 15:9).

> “Yeroo Yesus tajaajila isaa uummataa jalqabe, Mana Qulqullummaa xureeffamuu isaa kan qulqullummaa balleessu irraa qulqulleesse. Hojiiwwan tajaajila isaa keessaa warri isa dhumaa keessaa tokko immoo qulqulleessuu Mana Qulqullummaa yeroo lammaffaa ture. Akkuma kana, hojii isa dhumaa keessatti, addunyaatti akeekkachiisa kennuuf, waamichoonni wal irraa adda ta’an lama waldoota amantaatti ni kennamu. Ergaan ergamaa lammaffaa, ‘Baabilon kufteerti, kufteerti, magaalaa guddittiin sun; sababni isaas inni waa’ee ejja ishee keessaa daadhii dheekkamsa ishee saboota hundumaa dhugsiiseera’ (Mul’ata 14:8) jedhu. Iyyi jabaan Ergaa ergamaa sadaffaa keessattis, sagaleen mootummaa samiitii dhufee, ‘Yaa saba koo, cubbuu ishee keessatti akka hirmaattota hin taaneef, dha’icha ishee irraas akka hin arganneef, ishee keessaa ba’a. Cubbuuwwan ishee samiitti ol ga’aniiru; Waaqayyos yakka ishee yaadateera’ (Mul’ata 18:4, 5) jedha.” Selected Messages, book 2, 118.

Raawwii boqonnaa sadii keessatti raawwatametti, Yohaannis Cuuphaan ergamaa Yesus akka Ergamaa Kakuu ta’ee mana qulqullummaa Isaa irratti yeruma sana dhufee yeroo lama qulqulleessuuf karaa qopheesse ture. Tajaajila Isaa waggaa sadii fi walakkaa keessatti, Inni jalqabaa fi dhuma tajaajila Isaa irratti mana qulqullummaa qulqulleesse; akkasumas hojii qulqulleessuu sun jalqaba qabaachuu isaa, jalqabni sunis dhuma bakka bu’uu isaa ifatti agarsiise. Yesus yeroo hundumaa dhuma sana jalqabaatiin agarsiisa; hojii Isaa akka Alfaa fi Omeegaa ta’e wajjin waliigaltee keessaas, waggoonni sadin fi walakkaan qulqulleessuu mana qulqullummaa tokkoon jalqabamanii qulqulleessuu mana qulqullummaa tokkoon xumuraman.

Dhuma waggaa sadii fi walakkaa sanaa irratti, inni dhiiga kakuu sanaa mirkaneessu dhangalaase; kunis raajii Daaniʼel boqonnaa sagal keessatti ibsame raawwate; innis torban tokkoof kakuu namoota baayʼee wajjin cimsee akka dhaabu, gidduusaa keessatti immoo akka irraa kutamu jedhu ture.

> Torban jaatamii lamaa fi lamaa booddee, Masiihiin ni murama; garuu ofiif miti. Uummanni bulchaa dhufuuf jiru immoo magaalaa fi iddoo qulqulluu ni balleessa; dhumni isaas akka lola bishaanii taʼa; hanga dhuma waraanaatti immoo badiisni murteeffame jira. Inni torban tokkoof nama baayʼeewwanii wajjin kakuu ni jabeessa; gidduu torbanichaattis aarsaa fi kennaa dhaabu ni godha; balʼina wantoota jibbisiisoo sanaatiin immoo ni onsa; hanga xumuramaatti, wanti murteeffames isa onfame irratti ni dhangalaʼa. Daaniʼel 9:26, 27.

Barumsa kana maxxansa itti aanu keessatti qo’annoo kana itti fufna.

> “Waan kana ilaalchisee fuulaa fuulatti barreessuun ni danda’ama. Walga’iileen guutuunis qajeeltoowwan jallatan walfakkaatan kanaan raacitamaa jiru. ‘Namoonni sooressi ishee keessa jiran humnaan guutamanii jiru, jiraattonni ishees soba dubbataniiru, arrabni isaaniis afaan isaanii keessatti gowwoomsaa dha.’ Gooftaan waldaa isaa qulqulleessuuf ni hojjeta. Ani dhugumaan isinitti hima, Gooftaan dhaabbilee maqaa isaatiin waamaman keessatti garagaluufii fi garagalchuu irratti dhihaateera.”

> “Sirni qulqulleessuu kun yoom akka jalqabu sirriitti dubbachuu hin danda’u; garuu yeroo dheeraa hin turu. Inni qottoo isaa harka isaa keessa qabu mana qulqullummaa isaa xuraa’umsa safuu irraa ni qulqulleessa. Inni oobdii isaa guutummaatti ni qulqulleessa. Waaqayyo warra jal’ina isa xiqqaa illee hojjetan hundumaa wajjin falmii qaba; kana gochuudhaan aboo Waaqayyoo ni gatu, hirmaannaa isaanii araara keessatti, furii Kiristoos ilmaanii fi intaloota Addaam hundumaaf fudhate sana keessatti illee balaa keessa ni galchu. Karaa Waaqayyo jibbu fudhachuun bu’aa ni qaba moo? Mi’aawwan ibidda itti aarsan keessan irratti ibidda alagaa kaa’anii Waaqayyo duratti dhiheessuun, akkasumas jechuun ‘kun garaagarummaa hin qabu’ jechuun bu’aa ni qaba moo?”

> “Inni akka sirna Waaqayyoo tiin xiyyeeffannaan guddaan akkasii Battle Creek irratti walitti qabamu hin turre. Haalli amma jiru isa duraan akeekkachiisaaf natti mul’ifame dha. Ani ibsa kanaan garaan koo baay’ee ni dhukkuba. Gooftaan haala waan kanaa naamusa balleessu kana ittisuuf akeekkachiisota kenneera, garuu isaan hin dhaga’amne. ‘Isin soogidda lafaa ti; yoo garuu soogiddi dhandhamummaa isaa dhabe, maaltu isa deebi’ee soogidha? Innis sana booddee homaafuu hin fayyadu, alatti darbatamee namootaan miilaan dhidhiitamuuf malee.’”

> “Ndzi kombela eka vamakwerhu va mina leswaku va pfuka. Loko ku nga endliwi ku cinca hi ku hatlisa, ndzi fanele ku nyika vanhu ntiyiso wa timhaka; hikuva xiyimo lexi xa swilo xi fanele ku cinca; vavanuna lava nga hundzukangiki a va fanelanga ku ya emahlweni va va vafambisi ni varhangeri entirhweni lowu wa nkoka swinene naswona lowo kwetsima. Na hina swin’we na Davhida hi sindzisiwa ku vula hi ku, ‘I nkarhi wa wena, Yehovha, ku tirha: hikuva va herisile nawu wa wena.’” Special Testimonies, 30, 31.

Back to Articles