Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkoofsa Dhibba Tokko fi Sagaltamii Shan

Karaa Gara Seera Dilbataatti: Gaheen Tiraampii fi Raawwii Raajii Daani’el 11 keessatti

Author

Jeff Pippenger

Published

April 25, 2024

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Seenaan dhokataa keeyyata afurtamaa bara dhumaatii 1989 irraa jalqabee hamma bara 2020tti sarara pirezidaantota jaʼaa of keessaa qaba; yeroo sanatti Baayiden, pirezidaantii torbaffaan, aangoo pirezidaantummaa hate. Bara 2020 seenaa dhokataa tokkoo jalqaba ni mallatteessa; yeroo sana irraa kaasee hamma “Aleeksaandar Guddichaatti”, jechuunis yeroo mootummaan torbaffaan raajii Macaafa Qulqulluu keessatti ibsame seera Dilbataa dhihoo dhufutti dhaabamutti. Mootonni kudhan sun battalumatti mootummaa isaanii torbaffaa mootummaa saddeettaffaatti kennuuf walii galu; innis isa torban keessaa taʼe—humna paaphaasii dha. Seenaa dhokataan sun pirezidaantii torbaffaadhaan jalqaba, mootummaa torbaffaadhaanis xumurama.

Yommuu seenaa gidduutti Akserkis, mootii sooressa Giriikii kakaasu sana bakka buʼee, hanga Aleeksaandar Guddichaatti mootonni Faares saddeet akka turan adda baafnu, seenaan dhokataan dhuma lakkoofsa lamaa fi jalqaba lakkoofsa sadi gidduu jiru, lakkoofsa saddeetiin yeroo qormaata fakkeenya bineensichaa akka bakka buʼu ni argina. Ameerikaa keessatti fakkeenyi bineensichaa yeroo seerri Dilbataa hojii irra oolu guutummaatti hundeeffama; yeroo sanattis mootummaa torbaffaan, ergasii mootummaa saddeettaffaan ni dhufu. Mootonni Faares saddeet Aleeksaandar Guddicha irratti xumuramu; kanaafuu lakkoofsi saddeet yeroo qormaata fakkeenya bineensichaa, kan seera Dilbataatti xumuramu, mallattoo godha.

Lakkoofsi kudhanii hamma kudhan shananuu, fakkeenyi bineensaa yeroo qorumsaatiin wal qabatu seenaa Makkabootaatiin bakka bu’uun mallattoowwan karaa sadii keessaa isa sadaffaa akka ture, akkasumas mallattoon karaa inni sadaffaan yeroo bara 161 Dh.K.D. irraa jalqabee hanga bara 158 Dh.K.D.tti turu akka ture nutti himu. Yeroon sun mallattoo karaa jalqabaa kan bara 167 Dh.K.D. ture duukaa dhufe; innis jalqaba Warraaqsa Makkabootaa Modiin keessatti ta’e adda baase; Modiin immoo magaalaa maqaan ishee hiikni isaa “mormuu” jedhu dha. Bara 164 Dh.K.D. mormii Modiin keessatti ka’e sana duukaa dhufe; innis mootummaa lammaffaa mana qulqullummaa lammaffaa adda baase. Bara 164 Dh.K.D. muudama lammaffaa Donald Trump akka pirezidaantii saddeettaffaa Reagan irraa eegalee bara 1989 irraa kaasee, isa keessaa torban keessaa ta’e, ni adda baasa. Muudamni isaa Amajjii 20, 2025 irratti ta’e bara 164 Dh.K.D.tti bakka buufame; akkasumas sirni haaromsa qulleessuu sun dinqii seexanaa, keessaa wabii lama kan “saddeetni torban keessaa ta’uu” of keessatti qabatu, uume.

Kanaaf, mootummoonni mootummaa Faares saddeetiin seenaa waldaa Yihudootaa fi Roomaa gidduu turee bara 161 BC irraa kaasee hamma 158 BC tti bakka bu’u; akkas gochuudhaanis yeroo qormaata fakkii bineensaa isa eebba hojii Trump bara 2025 booda dhufuuf ragaa lammaffaa ni kennu. Lakkoofsi lamaffaan immoo filannoo hatame bara 2020tti itti fufa; achittis ragaan seenaa mootummoota Faares saddeetanii hojii irra oolutti xumurama, isaanis hojii irra oolmaa isaanii eebba hojii lammaffaa Trump booda ni argatu. Yeroo mootummoonni Faares saddeetiin seenaa lakkoofsa lamaa fi sadii gidduutti diriirfaman, yeroo dhokataan tokko eebba hojii Biden irraa jalqabee hamma eebba hojii lammaffaa Trump tti jiru ammas ni hafa.

Seenaa dhokate sun Mul’ata boqonnaa kudha tokka keessatti beekamti; achitti bineensi amantii-dhabummaa bara 2020 keessa dhugaa-baatota lamaan ni ajjeesa. Ergasii guyyoota mallattoo sadii fi walakkaa booddee, Mikaa’el dhugaa-baatota lamaan du’aa kaasuuf ni gad bu’a. Tiraampiin “du’aa kaafame” tokko Sadaasa 15, 2022 guyyaa duula isaa sadaffaa pirezidaantummaaf jalqabe; akkasumas “sagaleen lafa onaa keessaa” du’aa kaafame tokko dhuma Adoolessaa, 2023 irraa eegalee kuma dhibba afurtamii afur waamuutti jalqabe.

Keeyyattoonni kudhan, kudha tokkoo fi kudha lamaffaa Daani’el boqonnaa kudha tokkoffaa keessatti waraanni Yuukireen kan bara 2014 jalqabe ibsama; innis injifannoo Raashiyaa irratti xumuramee, sanaan booda kufaatii walitti dhufeenya mootummaa Raashiyaa yeroo ammaa, akkuma kufaatii Sooviyeet Yuuniyanii bara 1989 fakkeenya ta’een mul’atu, ni hordofa.

⠧⠑⠗⠎⠑⠎ ⠞⠓⠊⠗⠞⠑⠑⠝ ⠞⠓⠗⠕⠥⠛⠓ ⠋⠊⠋⠞⠑⠑⠝ ⠊⠙⠑⠝⠞⠊⠋⠽ ⠞⠓⠗⠑⠑ ⠇⠊⠝⠑⠎ ⠕⠋ ⠏⠗⠕⠏⠓⠑⠉⠽⠲ ⠮ ⠇⠊⠝⠑ ⠕⠋ ⠮ ⠓⠑⠁⠇⠊⠝⠛ ⠕⠋ ⠮ ⠏⠁⠏⠁⠉⠽ ⠞ ⠃⠑⠛⠊⠝⠎ ⠱ ⠮ ⠱⠕⠗⠑ ⠕⠋ ⠞⠽⠗⠑ ⠉⠕⠍⠑⠎ ⠳ ⠕⠋ ⠓⠊⠙⠊⠝⠛ ⠊⠎ ⠞⠽⠏⠊⠋⠊⠫ ⠃⠽ ⠧⠑⠗⠎⠑ ⠋⠕⠥⠗⠞⠑⠑⠝⠂ ⠯ ⠭ ⠓⠊⠎⠞⠕⠗⠊⠉⠁⠇ ⠋⠥⠇⠋⠊⠇⠍⠢⠝⠞ ⠊⠎ ⠆⠴⠴ ⠃⠉⠂ ⠱ ⠏⠁⠛⠁⠝ ⠗⠕⠍⠑ ⠉⠁⠍⠑ ⠔⠞⠕ ⠏⠗⠕⠏⠓⠑⠞⠊⠉ ⠓⠊⠎⠞⠕⠗⠽ ⠵ ⠮ ⠗⠕⠃⠃⠻⠎ ⠕⠋ ⠞⠓⠽ ⠏⠑⠕⠏⠇⠑⠂ ⠱ ⠑⠭⠁⠇⠞ ⠮⠍⠎⠑⠇⠧⠑⠎⠂ ⠃⠥⠞ ⠋⠁⠇⠇⠲

Inni aayaanni sadan keessatti sararri raajii Republicanism gantummaa qabu seenaa Antiochus III tiin bakka buufamee dhiyaata; inni gahee Trump pirezidaantii saddeettaffaa, jechuunis kan torban keessaa taʼe, fakkeenya. Aayaanonni kun akkasumas sarara raajii Protestantism gantummaa qabu seenaa Maccabees tiin bakka buufamee dhiyaatu addaan baasu.

Milleritoota warra Filadelfiyaa taʼee jalqabee, warra dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma taʼee xumuruun sarara raajii gaanfa Pirootestaantii dhugaa sana, seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa irrattis kaaʼamuu qaba. Bakakkaa torban Mulʼata boqonnaa kudhanii keessatti argamu, sochii Filadelfiyaa kan Milleritootaa fi warra dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma lamaan isaanii iyyuu kan agarsiisu mallattoo dha. Raajii cufuun, akkasumas raajii hiikuun, Kiristoosiin raawwatama; yeroo Inni akkas godhus, ofii Isaa akka Leenca gosa Yihudaa taʼeetti mulʼisa. Boqonnaa kudhan keessatti, ergamaan Obboleettii Waayit akka jettetti “nama Yesuus Kiristoos irraa gad hin taane” sun, “sagalee guddaadhaan akkuma leenci aaduutti iyyee: yeroo inni iyyes, bakakkaan torban sagalee isaanii dubbatan.”

Kiristoos, akka Leenca gosa Yihudaa taʼee, waggaa 100tti jechuun naannoo waggaa sanaatti qaqalee kakuu seenaa raajii keessatti guuricha torban kaaʼe; achumaanis isa cufe; sababiin isaas, “yommuu guurichi torban sagalee isaanii dubbatan,” Yohaannis “barreessuuf jedhu ture; garuu” inni “sagalee mootummaa irraa akkana jedhu dhagaʼe,” “waan guurichi torban dubbatan sana cufi, hin barreessinis.”

Seenaa dhokataa kan lakkoofsa afurtamaa amma Leencaan gosaa Yihudaa irraa taʼeen banamaa jira; seenaa sana keessattis sararri gaanfa Pirotestaantii dhugaa torban kakuuwwaniin bakka buufameera. Yommuu sagaleen lafa onaa keessaa baʼee Adooleessa 2023 keessa iyyaa jalqabe, Leencaan gosaa Yihudaa irraa taʼe mulʼata biraa kan “Torban Kakuuwwan” maal akka bakka buʼan ibsu bane.

Sagaleen torban momaa seenaa Adoolessa 18, 2020 irraa jalqabee, yeroo sochiin dhibba afurtamii afur kuma taʼe daandiiwwan irratti ajjeefametti, hamma seera Dilbataa dhiʼoo dhufutti agarsiisu. Sararri sagalee torban sanaa “taateewwan” seenaa sana keessatti raawwataman adda baasa. Gaddii jalqabaa, ergaa Iyya Halkan Walakkaatiin itti aanama; innis seera Dilbataatiin itti aanama. Obboleettiin White yeroo sagalee torban sana adda baaste, seenaa ergamoota jalqabaa fi lammaffaa taʼee yookaan taateewwan gara fuulduraa taʼan jechuun, bifa ibsa lamaan keessatti illee isaan “taateewwan” akka bakka buʼan adda baafte.

Ergaan Ergaa Halkan Walakkaa akka waan “taatee” mitiitti fakkaachuu danda’a; garuu seenaa Milleroota keessatti walga’iin kaampii Exeter kan Hagayya 12 irraa hanga 17, 1844tti ture “taatee” ture; akkasumas ibsa bal’aa hedduun taaticha waliin walqabatan ni turan. Haa ta’u malee, dhufaatiin Ergaa Halkan Walakkaa gara walga’ii kaampii sanaatti akkasumas raawwii fakkeenya durboota kudhanii kan Maatewos boqonnaa digdamii shanii ture. “Taaten” walga’ii kaampii Exeter sun raawwii qaqawwee torbaa ture; garuu fakkeenyi durboota kudhanii taateewwan sana hin ilaallatu; inni “muuxannoo” durboota sanaa ilaallata,

> “Fakkeenyi durbummaa kurnan Maatewos 25 keessa jiru akkasumas muuxannoo saba Adventistotaa ni ibsa.” The Great Controversy, 393.

Akkuma gaarummaan torban seenaa walqixa sochii ergamoota isa jalqabaa fi isa sadaffaa adda baasu, akkasuma fakkeenyi durboota kudhanii immoo seenaawwan walqixa lamaanis ni adda baasa.

> “Fakkeenya intalatti dubartoota kudhananii, shan isaanii ogeeyyii, shan immoo gowwoota taʼanii, irra deddeebiin nan qajeelfama. Fakkeenyi kun qubee isaatti guutamee jira, akkasumas ni guutama; yeroo kanaaf hojii addaa waan qabuuf, ergaa ergamaa sadaffaa wajjin wal fakkaatee, guutamee jira, akkasumas hanga xumura yerooatti dhugaa yeroo ammaa taʼee itti fufa.” Review and Herald, Hagayya 19, 1890.

Mallattoon torban keessaa mallattoon “taateewwan” seenaawwan walqixxee ibsa; dubartoonni kudhan immoo seenaawwan walqixxee sana lamaan keessatti “muuxannoo” dubartoota ogeeyyii fi gowwootaa ibsu. Muuxannoon Millerite, hamma 1856tti, muuxannoo Philadelfiyaa ture; muuxannoon sochii dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma immoo, hanga yeroo gabaabaa Adoolessa 2023 boodatti, muuxannoo Laaʼodiiqeyaa ture. Seenaawwan lamaan keessatti, yeroo ergaan Iyya Waangoo Geengoo halkan walakkaa dhufu, dubartoonni ogeeyyii fi gowwoonni ni mulʼatu; yeroo sana kan mulʼatu eenyutu zayitii qophii qaba ture akka taʼe keessaa dha.

> “Haalli Waldaa durboota gowwootaan bakka buufame, haala Laa’odiiqeyaa jedhamuunis ni ibsama.” Review and Herald, August 19, 1890.

ᎤᏂᎬᏩᏳᎯ ᎢᎬᏱᎵᏙᎲ ᎤᎵᏍᏙᏗ ᏂᎨᏒ ᎹᎢᎧᏫ ᎦᏃᎯ ᏗᎧᎿᎭᎸᎯ ᎤᏬᏰᏂ ᎠᏥᏬᏂᏍᎬ ᎠᏂᏍᎪᎸᎢ ᎠᏰᎵ ᏧᏂᏂᎩᏒ ᎾᏍᎩ ᎫᏱ ᎤᎵᏍᏆᏗᏱ, 2023 ᎠᎴ ᎾᏍᎩ ᎬᏩᏂᎩ ᎢᏳᏍᏗ ᎪᏪᎵ ᎠᎴ ᎬᏩᏂᎬᏩᏍᏔᏅ ᎾᏍᎩ ᏈᎵᏕᎵᏱ ᎤᏍᏗ ᎤᏂᏍᏛᎢ ᎤᏂᎶᎯᏍᏗ ᎨᏒᎢ. ᎴᎣᏗᏏᏯ ᎤᏍᏗ ᎤᏂᏍᏛᎢ ᏴᏫ, ᎠᎴᏃ ᏴᏫ ᎬᏩᎵᏃᎮᏗ ᎦᎶᏍᏛ ᎤᎵᏍᎪᎸᎢ ᎤᏭᏅᏒ ᎨᏒᎢ, ᎠᏎᏃ ᎤᏲᎯᏍᏗ ᎨᏒᎢ ᎠᏥᏔᏲᎯᎯᏍᎬᎢ, ᎠᎴ ᏈᎵᏕᎵᏱ ᎤᏍᏗ ᎤᏂᏍᏛᎢ ᎤᏙᎯᏳᎯᏍᏗ ᏥᎦᏚᎲ ᎤᏁᎳᎩ ᎠᎴ ᏴᏫᏯ ᎨᏒ ᎢᏧᎳᎭ ᎤᏖᎸᎲᎢ ᎤᏍᏗ ᎬᏗᏍᎬᎢ. ᎦᎵᏉᎩ ᏧᏁᎷᎩ ᎠᏂᎵᏃᎮᎭ “events” ᎾᏍᎩ ᎪᎱᏍᏗ ᏄᎾᏛᏁᎸᎢ ᎤᏙᎯᏳᎯ ᏉᏃᏗᏍᏔᏂ ᎤᏤᎵ ᎠᏍᎪᎲᎢ ᎾᏍᎩ ᎬᏂᏍᎩ ᎪᎯ ᏅᎵᏍᎩ ᎪᏪᎵ ᏗᎵᏍᎦᏁᎸ ᏅᎦᎵᏍᏗ ᎤᏕᎵᏛᎢ, ᎤᎴᎾᏅᎯ ᏥᎾᏍᎩ ᏫᏚᏂᎳᅲᎢ 18, 2020 ᎠᎴ ᎤᎵᏍᏆᏗᏍᎪᎢ ᏓᏆᏍᏗ ᎤᎾᏙᎯᏳᏒ ᏗᎧᎾᏅᏗ.

Fakkeenyi dubartoota kurnanii “muuxannoo” warra yeroo isauma sanatti kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur keessaa taʼuuf waamaman ni ibsa. “Taateewwan” seenaa kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur keessaa jalqaba Adoolessa 18, 2020 irraa kaasee hamma seera Dilbataatti adda baasan, akkasumas “muuxannoon” gareewwan lamaanii yeroo seenaa sana keessa turan, hojii seenaawwan walqixxaatoo lamaan sana keessatti ramadamee turee fi amma iyyuu ramadamee jiru adda baasuu wajjin wal qabata. Hojiin sun ergamoota Mulʼata boqonnaa kudha afur keessatti mulʼataniin bakka buʼameera; hojii warra Milleriis immoo ergamoota isa jalqabaa fi isa lammaffaatiin bakka buʼameera; hojii kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur immoo ergamaa isa sadaffaatiin bakka buʼameera.

> “Ani muuxannoo argachuuf carraa gatii guddaa qabu argadheera. Ergaa maleekota isa duraa, isa lammaffaa, fi isa sadaffaa keessatti muuxannoo qabaadheera. Maleekonni samii gidduutti balali’anii addunyaatti ergaa akeekkachiisaa lallabanitti fakkeeffamanii jiru; ergaan sunis namoota bara dhumaa seenaa lafa kanaa keessa jiraatan irratti kallattii qajeelaa qaba. Namni tokko iyyuu sagalee maleekota kanaa hin dhaga’u; isaan mallattoo ummata Waaqayyoo, warra uumama samii guutuu wajjin waliigaltee keessa hojjetan, bakka bu’uudhaaf dha. Dhiironnii fi dubartoonni Hafuura Waaqayyootiin ibsamanii, dhugaadhaan qulqulleeffamanii, ergaawwan sadan kana tartiiba isaanii keessatti lallabu.” Life Sketches, 429.

Hojiin Waaqayyoo bara dhumaa irratti hojjetamuuf kenname, Fulbaana 11, 2001, jalqaba yeroo chaappaan kaaʼamuutti kenname sun, yeroo chaappaan kaaʼamuu xumuramutti, yeroo Miikaaʼel Adoolessa 2023 keessa gadi buʼe, ammas hojiin sunuma hojiin Waaqayyoo bara dhumaa irratti hojjetamuuf kennameera.

> “Yohaannis ‘Ergamaan biraa humna guddaa qabu samii irraa gad buʼaa, ulfinni isaa guutummaa lafaa ifaan guute’ jedhee arge.” Mul’ata 18:1. “Hojiin sun sagalee saba Waaqayyoo ergaa akeekkachiisaa addunyaatti labsuudha.” The 1888 Materials, 926.

Akkuma “taʼeewwan” qaqawwee torbaadhaan bakka buʼan, fi “muuxannoo” durboota kudhaniin bakka buʼame wajjin wal fakkaatutti, hojii ergamoota sadan seenaa lama wal cinaa deeman bakka buʼa.

> “Waaqayyo ergaawwan Mul’ata 14 keessaa bakka isaanii sarara raajii keessatti kenneera; hojii isaaniis hamma xumura seenaa lafaa kanaatti hin dhaabbatu. Ergaan ergamaa isa jalqabaa fi isa lammaffaa yeroo kanaaf amma illee dhugaa dha; isa itti aanu kana wajjinis wal cinaa adeemu qabu. Ergamaan sadaffaan akeekkachiisa isaa sagalee guddaadhaan labsa. ‘Kana booddee,’ jechuun Yohaannis, ‘ani ergamaa biraa humna guddaa qabu samii irraa gad bu’u nan arge; laftis ulfina isaatiin ifte.’ Ifa kana keessatti, ifni ergaawwan sadan isaanii hundumaa walitti makamee jira.” The 1888 Materials, 804.

Daani'el boqonnaa kudha tokkoo keeyyata kudha sadii hanga kudha shaniitti, hojii raajii sarara Pirootestaantizimii gantuu (Makkaabota), mootummaa mootummaa mootummaa mootummaa Republicanizimii gantuu (Anxokas III), fi sagaagaltuu Xiiroos (saamtoota saba keetii) ni ibsama. Seenaa sana keessatti illee, sararoonni raajii gaanfa Pirootestaantii dhugaa kan nama dhibba afurtamaa afur kuma keessaa hojii isaanii, “muuxannoo” isaanii, fi “taateewwan” saba Waaqayyoo yeroo dhumaatti gidduutti raawwataman ni adda baasu. Sararri gaanfa Pirootestaantii dhugaa akka qilleensota torbanii bakka bu’ee dhihaata; kunis macaafa Mul’ataa keessatti raajii chaappaa jala cufame ta’ee adda baafame keessaa isa tokkicha dha. Qormaanni cufamuu isaa dura yeroo muraasaatti, abboommiin keessaa Arba Yihudaa irraa—Isa raajii qilleensota torbanii chaappeesse sana irraa—raajiiwwan macaafa kanaa hiikuuf ni dhufa.

Banfamuu kuma afurtamaa afur kuma afurtama keessatti yeroo mallattoo kaa’uu isaanii xumura irratti hiikamuun torban qaqawwee, kan hiikamuun torban qaqawwee yeroo jalqaba mallattoo kaa’uu keessatti duraan agarsiifame, kutaa kitaaba Daani’el isa bara dhumaa wajjin wal qabatu irratti (sarara irratti sarara) hojii irra ooluu qaba; kutani sunis seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaati. Yommuu hiikamni sun guutummaatti raawwatamu, akkuma banuun mallattoo torbaffaa bakka bu’eetti, Waaqayyo hafuura isaa Qulqulluu isa akka ibiddaatti namoota dhibba tokkoo fi afurtama afur kuma afurtama irratti in dhangalaasa, akkuma inni guyyaa Phanxaqoosxee bartoota irratti godhe. Phanxaqoosxeen seera Dilbataa dhihoo dhufu wajjin wal simata.

> “Akkuma guyyaa taateewwan guyyaa Phanxaqoosxee irra adeemsifaman humna yeroo sanaa caalaa guddaadhaan irra deebi’anii raawwatamanitti hawwii cimaa fi dhugaa ta’een ani eegaa nan ilaala. Yohaannis, ‘Ani ergamaa biraa tokko samii irraa gadi bu’aa, aangoo guddaa qabaatee nan arge; laftis ulfina isaatiin ifte,’ jedha. Achiis, akkuma yeroo Phanxaqoosxeetti, namoonni tokkoon tokkoon isaanii afaan ofii isaaniitiin dhugaan isaanitti dubbatamu ni dhaga’u.”

> “Waaqayyo lubbuu hunduma isa dhugumaan Isa tajaajiluuf hawwu keessa jiru keessatti jireenya haaraa afuufuu ni danda’a; hidhiiwwanis ibidda jiraataa iddoo aarsaa irraa fudhatameen tuquu, galata Isaa dubbachuudhaanis akka afaan gaarii ta’an gochuu ni danda’a. Sagaleewwan kumaatamaan lakkaa’aman humna dhugaa dinqisiisaa Dubbii Waaqayyoo labsuuf dandeessisuun ni guutamu. Arrabni hudhataadhaan dubbatu ni hiikama; warri sodaatanis dhugaadhaaf dhugaa ba’uu ija jabaadhaan ba’uuf ni jajjabeeffamu. Gooftaan saba Isaa xuraa’ummaa hundumaa irraa mana qulqullummaa lubbuu isaanii qulqulleessuuf, akkasumas walitti hidhata Isa wajjin jiru akkasitti dhi’oo ta’e akka eeggataniif isaan haa gargaaru; yeroo bokkaan boodaa isaanii irratti dhangalaafamutti isaan hirmaattota isaa akka ta’aniif.” Review and Herald, July 20, 1886.

Jalqabni yeroo chaappaan itti kaaʼamu xumura yeroo chaappaan itti kaaʼamu ni fakkeessa. Jalqabarratti roobni boodaa safaraatiin ni dhangalaʼe, xumura irrattis safara malee ni dhangalaʼa. Ergamaan Fulbaana 11, 2001 gad buʼe, ergamaa walumaagalatti Adoolessa xumura, 2023 gad buʼee wajjin isuma tokko dha. Seenaan Phantheqoosxee duʼaa kaʼuu Kiristoosiin jalqabe; xumurri guutamuu mudaa hin qabne kan Phantheqoosxee immoo duʼaa kaʼuu dhibba afurtamii afur kumaatiin dha.

> “Kiristoos gocha qulqulluu bartoota isaa irratti afuufuu fi nagaa isaa isaaniif kennuun, roobni baayʼinaan Guyyaa Phenxeqoostee irratti kennamu duratti akka copha muraasaatti ture.” Spirit of Prophecy, volume 3, 243.

Kiristoos erga inni duʼaa kaʼee booddee, yeroo inni gara Abbaa isaa ol baʼee deebiʼee turetti, bartoota isaa irratti hafuura baafate. Erga inni Abbaa isaa qunnamuuf ol baʼee irraa gad buʼee booddee, bartootaatti mulʼatee “copha muraasa” Pentekoostee keessatti “rooba baayʼee” dura dhufu isaan irratti hafuure. Cophi muraasi kun jalqaba yeroo mallatteessuu ni bakka buʼa; roobni baayʼeen immoo xumura isaa ni bakka buʼa. Jalqabni yeroo mallatteessuu dhuma irratti irra deebiʼamee mulʼata; akkuma Kiristoos jalqaba yeroo Pentekoostee bartoota isaa irratti hafuura baafate, akkasuma dhuma yeroo sanaa irratti saba isaa warra bara dhumaa irratti hafuura baafate.

> “Lafeen gogaan kun Hafuura Qulqulluu Waaqayyootiin akka irratti afuufamu isaan barbaachisa; kunis akka du’a keessaa du’aa ka’uudhaan gara hojiiatti dhufaniif.” Bible Training School, December 1, 1903.

Duutiin dhugaa baatota lamaanii keessatti, warri ergaa sobaa Naashviilii fi Adoolessa 18, 2020 labsan akka Laoodeeqeyaa ta’anii akka sana godhan kan dabalatudha. Ka’iinsi lafeewwan gogaa du’aa keessaa gara haala Laoodeeqeyaa irraa, isa haala du’aa ta’e, gara haala Filadelfiyaa, isa jireenya ta’eetti ce’umsa agarsiisa. Hafuurri ka’iinsaa fi ce’umsa kana uumu ergaa raajii ti.

> “Warri humnaa fiixaan baafachuu qabnu akkami taʼuu qaba ree, akka garaan isaanii akka cabbii taʼe, amantii seeraa qofa qabaniis, wantoota isaanif qophaaʼan keessaa isa caalu—Kiristoosii fi qajeelummaa Isaa—arguu dandaʼan! Ergaan jireenya kennu lafeewwan goggan jireenya akka argatan barbaachisaa ture.” Manuscript Releases, volume 12, 205.

Yeroon du’aa ka’uu Kiristoosii fi gidduu jiru yeroo lamaatti qoodame; inni jalqabaa guyyaa afurtama ture, yeroo sanattis Inni ol ba’e; kanaan booda immoo guyyaa kudhan, Pheenxeqoosxee dura ta’an, itti aanan. Lakkoofsi afurtamni mallattoo lafa onaa ti; akkuma guyyaa sadii fi walakkaa, yookaan waggaa yookaan guyyoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatama ta’e sanaa.

ବେଳେ ୨୦୨୩ ମସିହାର ଜୁଲାଇ ମାସରେ ମିଖାଏଲ ଅବତରଣ କଲେ, ସେତେବେଳେ ରାସ୍ତାମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରେ ମୃତ୍ୟୁର ସେହି ସାଢ଼େ ତିନି ଦିନର ଶେଷ ହେଲା, କାରଣ ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ଏକ ଶତ ଚୁଆଳିଶ ହଜାରଙ୍କ ମଧ୍ୟରେ ନିଜ ଦିବ୍ୟତାକୁ ମାନବତା ସହିତ ଏକତ୍ର କରିବାର କାର୍ଯ୍ୟ ଆରମ୍ଭ କଲେ। ସେହି କାର୍ଯ୍ୟ ପେଣ୍ଟେକୋଷ୍ଟ ପୂର୍ବର ଦଶ ଦିନ ଦ୍ୱାରା ପ୍ରତିନିଧିତ ହୋଇଥିଲା, ଯେଉଁଠାରେ ପାପ ଦୂର କରାଯାଇଥିଲା ଏବଂ ଭାଇମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରେ ଏକତା ସ୍ଥାପିତ ହୋଇଥିଲା। ଦଶ ସଂଖ୍ୟା ପରୀକ୍ଷାର ଏକ ପ୍ରକ୍ରିୟାକୁ ସୂଚିତ କରେ, ଏବଂ ସେହି ପରୀକ୍ଷା ପ୍ରକ୍ରିୟା ପେଣ୍ଟେକୋଷ୍ଟରେ ଶେଷ ହେଲା, ଯାହା ରବିବାର ଆଇନକୁ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରେ।

Seenaa wal fakkaataa sana keessatti, lakkoofsa afurtama keessatti mootota Faares saddeetii fi seenaa waliigaltee gidduu Yihudootaa fi Roomaa kan fakkeenya bineensaa qoruuf adeemsicha bakka buʼu, adeemsi qormaataa durbootaas guyyoota kudhan Pentekoostee dura jiran keessatti ibsameera. Seenaa sana keessatti gaanfota gantummaa Pirootestaantizimii fi Ripaabilikaanizimii walitti makamuudhaan fakkeenya bineensaa ni uumu; yeroo walfakkaatutti garuu gaanfi Pirootestaantii dhugaan namummaa isaanii Waaqayyummaa Kiristoos wajjin walitti makaa, kanaanis adeemsa waaqeffattoota gosa lama addaan baasu keessatti fakkeenya Kiristoos ni uuma.

Taateewwan seenaan bakka bu’an akka torban qilleensa gurguddoo taʼan, seenaa lakkoofsa kudha sadii hanga kudha shanii Daniel boqonnaa kudha tokko keessatti bakka buʼame keessatti banamanii jiru; walumaanis isaan seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa keessatti argamu wajjin walsimu; innis seera Dilbata dhihoo dhufu, yeroo qorumsi warra Sanbata eeganitti cufamutti, xumurama.

> “Ammas, fakkeenyoonni kun erga murtiin xumuramee booddee yeroo qorannoon itti kennamu akka hin jirre barsiisu. Hojii wangeelaa yeroo xumuramu, achumaan addaan baafamuun gaarii fi hamaa gidduutti ta’a; mootummaa garee tokkoo tokkoos bara baraan murtaa’ee dhaabata.” Christ’s Object Lessons, 123.

Addaan warra ogeeyyii fi gowwootaa, Laa’odiiqeewwan fi Filadelfiyaawwan yookaan qamadii fi margaa hamaas ergamootatu raawwata.

> “Hammaan isaanii, qamadii fi qoree, hamma haamaa gaʼutti wal bira haa guddatan. Sana booddee hojii addaan baafachuu kan raawwatan ergamootadha.” Selected Messages, book 2, 69.

Ergaan hojii cufamuu carraa araaraa dura xumura irratti hiikame hojii saba Waaqayyoo, akkuma ergamootaan bakka bu’amee mul’atu, adda baasa. Ergaan barruulee kana keessaa qabame yeroo ammaa afaanota (tongues) jahaatama ol ta’aniin guutummaa lafaa irratti maxxanfamaa jira. Kunis yeroo ammaa cufamuu carraa araaraa dura xumura irratti raawwatamaa jira; ergaa kana dhiheessuunis hojii saba Waaqayyoo kan guyyoota dhumaa ti. Ergaan kun taateewwan qilleensota guguddoo torbaaniin bakka bu’aman adda baasa; hojii ergaa kana hubachuu fi dhiheessuus muuxannoo durboota ogeeyyii uuma.

Nuti itti aanu keessatti qorannaa kana ni itti fufna.

> “Mulʼata halkan keessaatti ilaalli baayʼee sodaachisaan tokko na dura darbe. Ani kubbaa ibiddaa guddaa tokko manneen miidhagoo tokko tokko gidduutti kufee, battalumatti akka isaan barbadeessu nan arge. Namni tokko akkana jedhu nan dhagaʼe: ‘Murtiin Waaqayyoo lafa irratti dhufu akka jiru ni beekna turre; garuu akkas dafee akka dhufu hin beekne.’ Kaan immoo, sagalee gaddaan guutameen, akkana jedhan: ‘Isin ni beektu turte! Egaa maaliif nu hin himne? Nuti hin beekne.’ Karaa hundaan jechoota komii kana fakkaatan akka dubbataman nan dhagaʼe.”

> “Ana dhiphina guddaadhaan hirribaa ka’e. Ani ammas hirribatti deebi’e; achittis walga’ii guddaa tokko keessa akkaan jiru natti fakkaate. Namni aboo qabu tokko, garee sanaaf haasaa kennaa ture; isa durattis kaartaan addunyaa diriirfamee ture. Inni akka jedhe, kaartaan sun iddoo wayinii Waaqayyoo kan qotamuu qabu agarsiisa ture. Akkuma ifni samii irraa nama kamiyyuu irratti ifu, innis ifa sana kan birootti deebisee calaqqisiisuu qaba ture. Ifonni iddoo baay’ee keessatti qabsiifamuu qabu turan; ifoota kanneen irras ammas ifoonni biroon qabsiifamuu qabu turan.

> Jechichi sun irra deebi’amee dubbataman: “Isin soogidda lafaa ti; yoo soogiddi mi’a isaa dhabe garuu, maalumaan deebi’ee soogiddoof? Ergasii booda gatii homaa hin qabu; alatti gatamee namootaan miilla jala dhidhiitamuudhaaf malee. Isin ifa addunyaa ti. Magaalaan tulluu irra dhaabatte dhokfamuu hin dandeessu. Namnis ibsaa qabsiisee safartuu jala hin kaa’u; garuu iddoo ibsaa irra kaa’a; innis warra mana keessa jiran hundaaf ifa kenna. Akkasuma ifni keessan hojii gaarii keessan akka arganii Abbaa keessan isa samii keessa jiru akka ulfeessaniif fuula namootaa duratti haa ifu.” Maatewos 5:13–16.

> “An ifa magaalaa fi gandoota keessaa, akkasumas bakka ol ka’oo fi bakka gad-aanaa lafa irraa burqaa turan nan arge. Dubbiin Waaqayyoo ni ajajame; kanaafis magaalaa fi ganda hunduma keessatti isaaf yaadannoowwan turan. Dhugaan isaa guutummaa addunyaa keessatti lallabame.”

> “Sana booda kaartaan kun ni kaafame, kan biraas bakka isaa kaa’ame. Isa irraas ifni iddoowwan muraasa qofa irraa ni ibsaa ture. Baaqi addunyaa dukkana keessa ture; asii fi achitti qilleensa ifaa xinnoon qofa mul’ata ture. Barsiisaan keenya akkana jedhe: ‘Dukkanichi kun bu’aa namoonni karaa isaanii mataa isaanii duukaa bu’anii deemanii dha. Isaan hammeenyaaf dandeettiiwwan dhaalaan argamanii fi hojii irra oolchuudhaan horatan guddisanii kunuunsaniiru. Gaaffii kaasuu, dogoggora barbaaduu, fi himachuu hojii guddaa jireenya isaanii godhataniiru. Garaan isaanii Waaqayyoo wajjin sirrii miti. Ifa isaanii safartuu jala dhoksaniiru.’”

> “Yoo loltoonni Kiristoos hundinuu dirqama isaanii utuu raawwatanii, eegdonni hundinuu dallaa Xiyoon irra jiran malakata sagalee ifaa fi murtaaʼaa utuu afuufanii, addunyaan ergaa akeekkachiisaa kana amma kanaan dura dhageessee taʼa ture. Garuu hojii kun waggoota hedduudhaan duubatti hafeera. Namoonni utuu rafanii jiranii, Seexanni nu irratti dursee tarkaanfateera.” Testimonies, volume 9, 28, 29.

Back to Articles