Article

# Leabhar Dhanieil — A H-aon Cheud agus Seasgad

Hiika Raajii Daani'eel inni Dhumaa Qabdu Hiika Addaa: Guyyoota Dhumaa keessatti Dhugaa Mul'isuu

Author

Jeff Pippenger

Published

March 26, 2024

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Daaniʼel boqonnaa kudhaffaatti adeemsa sadarkaa sadii qabu kan Wangeela bara baraatiin guyyoota gaddaa keessaa kaafamee jiraachuun isaa ni mulʼata. Achiis Gabreʼel seenaa raajii kan boqonnaa kudha tokkoo Daaniʼeliif kenna; kanaanis seenaa ifa laga guddaa Hiddeeqel ni adda baasa.

> “Dubbiin Waaqayyoo baay’ee caalaa fi dhiyeenyaan qorachuun barbaachisaa dha. Addatti immoo, Danielii fi Mul’ata Yohaannis akka yeroo hojii keenya keessatti kanaan dura ta’ee hin beekneetti xiyyeeffannoo argachuu qabu. Karaa tokko tokko irratti, waa’ee humna Roomaa fi paaphaasummaa ilaalchisee dubbachuun keenya xiqqaa ta’uu danda’a; garuu wanta raajonnii fi ergamoonni hafuura Waaqayyootiin kakaafamanii barreessan irratti xiyyeeffannoo waamuu qabna. Hafuurri Qulqulluun, raajichin kennamuu isaatiinis ta’e taateewwan keessatti fakkeeffamaniin, wanti hundinuu akkasitti qopheesseera; kunis akka barsiisuuf, ergamaan namaa ija keessaa akka baafamu, Kiristoos keessatti dhokfamee akka turu, akkasumas Gooftaan Waaqni mootummaa waaqaa fi seerri Isaa akka ol kaafaman.”

> “Kitaaba Daani’el dubbisi. Seenaa mootummaa achi keessatti bakka buufaman sana, tuqaa tuqaadhaan yaadadhu. Namoota mootummaa bulchan, manneen marii, loltoota humna-qabeeyyii ilaali; akkasumas Waaqayyo akkamitti boona namaa gad qabee, ulfina namaas biyyootti gatetti akka hojii isaa hojjetes ilaali. Guddaan jechuun Waaqayyo qofatu bakka bu’een mul’ata. Mul’ata raajicha keessatti Inni bulchaa jabaa tokko gad buusee, isa biraas dhaabuudhaan mul’ata. Inni mootummaa koonyaa maraa irratti mootummaa qabu ta’ee mul’ifama; mootummaa isaa isa bara baraa hundeessuuf jedhu—Inni Guyyoota Durii, Waaqayyo jiraataan, Burqaa ogummaa hundumaa, Bulchaa yeroo ammaa, Mul’isaa fuulduraa. Dubbisii hubadhu akka namni lubbuu isaa gara waan faayidaa hin qabneetti ol qabatu keessatti, hiyyeessa, laafaa, umurii gabaabaa qabu, dogoggoraa, akkasumas balleessaa ta’e.”

> “Hafuuri Qulqulluun karaa Isaayaasiin gara Waaqayyootti, gara Waaqa jiraataatti, akka wanta ijoo xiyyeeffannaa ta’eetti nu qajeelcha—gara Waaqayyo akka inni Kiristoosiin mul’ifametti. ‘Nuuf mucaan dhalateera, nuuf ilmi kennameera; mootummaa isaas gatiittii Isaa irra in ta’a; maqaan Isaas Dinquu, Gorsaa, Waaqa Jabaa, Abbaa Bara-baraa, Mootii Nageenyaa jedhamee in waamama’ [Isaayaas 9:6].”

> “Ifni Daaniʼel kallatti Waaqayyoo biraa kallattiin argate addumaan guyyoota dhumaa kanaaf kenname. Mulʼata inni qarqara laga Ulaayii fi Hiddeqel, lagawwan guguddoo biyya Shinaar biraatti arge, amma raawwatamaa jiru; wantoonni dursee dubbataman hundinuus dhiʼoo keessatti ni raawwatamu.” Manuscript Releases, volume 16, 333, 334.

Hafuuri Qulqulluun raajii fi “taateewwan” mul’ata dhumaa Daani’el kennamuu isaanii keessatti “haala kanaan qopheesse” akka boqonnaan jalqabaa (kurnaffaan) akkuma inni boqonnaan dhumaa (kudha lammaffaan) ta’u, muuxannoo saba Waaqayyoo guyyoota dhumaa keessatti bakka bu’u. Qindaa’inni boqonnaawwan sadan kan ifa lagaa Hiddeqeel ta’an, kan “guyyoota dhumaa kanaaf addatti kenname,” hiika “dhugaa” kan sadarkaa sadiitiin ibsamu baachuuf karoorfamee ture. Jalqabaan dhumaa wajjin walii-galuu isaa keessatti, giddugaleessi immoo fincilaa bakka bu’uun, caasaa jecha Ibrootaa “dhugaa” jedhu qofa utuu hin ta’in, isa qubee jalqabaa, kudha sadaffaa, fi dhumaa alfabee Ibrootaatiin uumame sana, akkasumas mallattoo Alfaa fi Oomeegaa ni argina.

ދާނިޔާލުގެ ދިހަ ވަނަ ބާބުގައި، ދެ ހާސް ފަސް ސަތޭކަ ވިހި އަހަރުގެ “chazon” ދަރުޝަނާއި، ދެ ހާސް ތިން ސަތޭކަ އަހަރުގެ “mareh” ދަރުޝަން ދެނެގަންނަ، ސަތޭކަ ސާޅީސް ހަތަރު ހާސް މީހުން ކަނޑައެޅެއެވެ. އެ މީހުން އެ ދެ ދަރުޝަން ދެނެގަންނަ މިންވަރަށް މެންނޫނީ، “the appearance” ގެ އަންހެންކަމާއި ސަބަބު ދޭ “marah” ދަރުޝަނުން އުފެދޭ އީމާނުން ޞާލިޙު ކުރެވުނުމުގެ ތަޖުރިބާވެސް އެ މީހުންނަށް ލިބިގެންވެއެވެ.

> “Akkuma qaamaa qofaaf utuu hin ta’in, sammuu fi lubbuudhaafis seera Waaqayyoo keessatti humni carraaqqiidhaan argama. Kan guddina fidu shaakala. Seera kanaan walii galuun, Waaqayyo dubbii Isaa keessatti karaa guddina sammuu fi hafuuraa argamsiisu qopheesseera.

> “Macaafni Qulqulluun qajeelfamoota namoonni jireenya kanaaf yookaan jireenya dhufuuf qophaa’anii akka ta’an hubachuu isaan barbaachisu hunda of keessaa qaba. Qajeelfamoonni kunis hundumtuu hubachuu ni danda’u. Namni barsiisa isaa dinqisiifachuuf hafuurri qabu kam iyyuu Macaafa Qulqulluu keessaa kutaa tokko qofa yoo dubbise illee, yaada gargaaraa tokko irraa hin arganne hin ta’u. Garuu barsiifanni Macaafa Qulqulluu keessaa isa caalaatti gatii guddaan qabu qorannoo yeroo yerootti godhamu yookaan walitti hidhata hin qabneen argamuu hin danda’u. Sirni isaa guddaan dhugaa akkasitti dhiyaatee hin jiru akka dubbisaan ariifataa yookaan of-eeggannoo hin qabne hubatuuf. Qabeenyi isaa hedduun fuula irratti mul’atu gad fageenya keessa ciisu; isaanis argamuu kan danda’an qorannoo ciminaan godhamuu fi carraaqqii itti fufiinsa qabuun qofa. Dhugoonni guutummaa guddaa sana ijaaran ni barbaadamuu fi walitti qabamuu qabu, ‘as xinnoo, achis xinnoo.’ Isaayyaas 28:10.”

> “Yommuu akkasitti qoramanii walitti qabaman, isaan guutummaatti waliif akka mijatan ni argamu. Wangeelli tokko tokkoon isaanii kan kaan guuta; raajii hundi ibsa raajii biraati; dhugaan hundi guddina dhugaa biraati. Fakkeenyonni sirna Yihudootaa wangeelaan ifa ta’u. Jechi Waaqayyoo keessatti qajeelfamni hundi iddoo isaa qaba; dhugaan raawwatame hundi hiika isaa qaba. Ijaarsi guutuunis, karoora isaatiin fi raawwii isaatiin, Barreessaa isaa irratti dhugaa ba’a. Ijaarsa akkasii yaaduu yookaan bocuu kan danda’u sammuu Daangaa-hin-qabne sana qofa.”

> “Qaamolee garaa garaa qorachuu fi walitti dhufeenya isaanii xiinxaluun, dandeettiin yaadaa sammuu namaa keessaa isa ol aanaan hojii cimaatti waamama. Namni tokko qo’annoo akkasii keessatti hirmaatu kam iyyuu humna sammuu isaa guddisuu malee hin danda’u.

> “Dhugaa barbaaduu fi walitti fiduu qofa keessatti gatiin sammuu qorannaa Macaafa Qulqulluu hin jiru. Inni akkasumas carraaqqii mata-dureewwan dhiyaatan hubachuuf barbaachisu keessattis ni jira. Sammuun dhimma idilee qofa irratti bobba’e ni xinnaata, ni dadhabas. Yoo inni dhugaa guguddaa fi fagoo dhaqqaboo ta’an hubachuuf gonkumaa hojii hin kennamne, yeroo booddee humna guddachuu isaa ni dhaba. Badii akkasii irraa ittisa ta’ee, guddinaaf kaka’umsa ta’uun, wanti biraan kam iyyuu qorannoo dubbii Waaqayyoo wajjin wal madaaluu hin danda’u. Akka mala leenjii sammuu tokkootti, Macaafni Qulqulluun kitaaba biraa kam iyyuu caalaa bu’a qabeessa; yookaan kitaabota biraa hunda walitti qabamanii illee caalaa. Guddisni mata-dureewwan isaa, salphinni kabajamaa dubbii isaa, bareedinni fakkeenya isaa, yaadota ni ariifachiisu, ni ol kaasus; akka wanti biraan tokko illee gochuu hin dandeenye. Qorannoon biraa kam iyyuu, carraaqqii dhugaa ajaa’ibsisaa mul’ataa hubachuuf godhamu akka humna sammuu kennu hin danda’u. Sammuun akkasitti yaadota Isa Daangaa Hin Qabne wajjin wal qunname, dirqamatti ni bal’ata, ni jabaatas.”

> “Akkasumas humna hafu caalu Macaafni Qulqulluun guddina amala hafuuraa keessatti qabu. Namni walitti dhufeenya Waaqayyoo wajjin qabaachuuf uumame, walitti dhufeenya akkasiin qofa jireenya isaa dhugaa fi guddina isaa argachuu danda’a. Waaqayyo keessatti gammachuu isaa isa ol’aanaa argachuuf uumame; waan biraa kamiyyuu keessatti wanta hawwii garaa tasgabbeessuu danda’u, beelaa fi dheebuu lubbuu quubsuu danda’u argachuu hin danda’u. Namni hafuura dhugaa fi barsiifamuun Dubbii Waaqayyoo qoratu, dhugaa ishee hubachuuf barbaadaa, Barreessaa ishee wajjin wal qunnamtiitti ni geeffama; filannoo ofii isaatiin yoo ta’e malee, carraa guddina isaa dandeessisu irratti daangaan tokko iyyuu hin jiru.”

> “Macaafa Qulqulluu keessatti bal’ina akkaataa barreessuu fi mata-duree ishee hedduu keessatti, sammuu hundumaa hawwatuu fi garaa hundumaas kakaasuuf wanti tokko jira. Fuulota ishee keessatti seenaa isa durii caalaa durii ta’e; seenaa jireenyaa isa dhugaa jireenyaatti baay’ee dhihaatu; mootummaa to’achuuf, mana keessaa sirreessuufis qajeelfamoota mootummaa keessatti argamu—qajeelfamoota ogummaan namaa yeroo kamiyyuu wal hin qixxeessine—ni argamu. Isheen falsafaa gadi fagoo keessaa isa hundumaa caalu, walaloo mi’aawaa fi ulfina guddaa qabu, isa baay’ee miira kakaasuu fi baay’ee nama gaddisiisu of keessaa qabdi. Hojii barreessitoota namaa kamiyyuu irraa ba’an hundumaa caalaa gatiin barreeffamoonni Macaafa Qulqulluu hangam hin madaalamneen ol aanaa dha, yoo akkasitti qofa ilaalaman illee; garuu yeroo yaada giddu-galeessa guddaa sanaa wajjin walitti dhufeenya isaanii keessatti ilaalaman, bal’inni isaanii daangaa hin qabne, gatiin isaanii immoo daangaa hin qabneen caala. Ifa yaada kanaatiin yeroo ilaalamu, mata-dureen hundinuu hiika haaraa qabaata. Dhugaa haala salphaadhaan ibsamanii jiran keessaa qajeelfamoonni akka samii ol fagaatan, bara baraan immoo marfamanii jiran ni hammatamu.”

> “Mata-dureen giddugaleessaa Macaafa Qulqulluu, mata-duree inni biraan hundinuu guutummaa kitaabichaa keessatti marsanii irratti walitti qabaman, karoora furuu, jechuunis lubbuu namaa keessatti fakkii Waaqayyoo deebisee dhaabuu dha. Mul’ata abdii isa jalqabaa hima Eeden keessatti labsame keessaa jalqabee hamma abdii ulfina qabeessa isa dhumaa Mul’ataa keessatti jedhu sanaatti, ‘Isaan fuula Isaa ni argu; maqaan Isaas adda isaanii irratti ni ta’a’ (Mul’ata 22:4), ulfaatinni kitaaba hundaatii fi kutaa Macaafa Qulqulluu hundaatii mata-duree dinqisiisaa kana ibsuu dha,—nama ol kaasuu dha,—humna Waaqayyoo, isa ‘Gooftaa keenya Yesus Kiristoosiin injifannoo nuu kennu.’ 1 Qorontos 15:57.” Education, 123–125.

Keewwata amma caqasame keessatti, Macaafni Qulqulluun, karaa suugaantaatiin kamiyyuu yoo ilaalame, hojii namaatiin oomishame kamiyyuu irraa akka baayʼee ol taʼe ni ibsama. Obboleettiin White akkana jette: “Fuulota isaa keessatti seenaa isa hundumaa caalaa durii, seenaa jireenya isa dhugaa jireenyatti baayʼee dhiʼaate; mootummaa toʼachuuf, mootummaa bulchuuf, akkasumas maatii qajeelchuuf qajeelfamoota bulchiinsaa—qajeelfamoota ogummaan namaa gonkumaa wal qixxeessuu hin dandeenye—ni argamu. Inni falaasama isa hundumaa caalaa gadi fagoo, walaloo isa hundumaa caalaa miʼaawaa fi ulfina qabeessa, isa hundumaa caalaa miira cimaadhaan guutamee fi garaa namaa baayʼee tuqu of keessaa qaba,” akkasumas “caasaan akkanaa sammuu Waaqa Daangaa Hin Qabne malee sammuu biraatiin yaadamuu yookaan hojjetamuu hin dandaʼu.”

Seerotni beekamamuun dhala namaa kanneen sirna barreessitootaa bocan adda baasan hundinuu Kitaaba Qulqulluudhaan caalamaaniiru. Qajeelfamoonni yunivarsiitiilee namummaa keessatti dhiyaatan, kanneen barruu giddugaleessaa yookaan gadi-aanaa irraa jalqabanii hamma hojiiwwan guguddoo barruu namaatti garaagarummaa isaanii adda baasan hundinuu, Kitaaba Qulqulluudhaan caalamaaniiru. Kana yaada keessa galchuun, dhugaa ba’umsa raajii guutuu Kitaaba Qulqulluu keessaa xumura isaa isa ol-aanaa, xumura guddaa sana, mul’ata isa dhumaa Daani’eel keessatti bakka buufamuu isaa hubachuun barbaachisaa dha. Innis dhagaa mataa dhugaa ba’umsa raajii ti; barruu namaa keessatti xumurri ol-aanaan kam iyyuu dhugaa ba’umsa Daani’eel boqonnaa kudha tokkoo, lakkoofsa tokko irraa jalqabee hamma boqonnaa kudha lama lakkoofsa afuriitti itti fufutti dhihaachuu hin danda’u.

Kitaaba Mul’ataa keessatti kitaaboonni Macaafa Qulqulluu hundinuu walitti dhufanii achitti xumuramu; mul’ata sanattis sararoonni raajii warri kitaaba Daani’el keessatti mul’atan sunuma deebi’anii fudhatamu. Garuu walitti dhufeenya isaanii keessatti, kitaabni Daani’el waamicha jalqabaa yoo ta’u, Mul’anni immoo isa dhumaa dha. Wanti hundi waamicha jalqaba keessatti jira; wanti hundis kitaaba Daani’el keessatti jira; fi xumuri kitaabichaa mul’ata laga Hiddekel biratti kenname sana dha. Xumuri taateewwan mul’ata sana keessatti agarsiifaman lakkoofsa afurtama keessatti jalqaba; hanga kitaabichi boqonnaa kudha lamaa lakkoofsa afur keessatti cufamutti itti fufa. Lakkoofsonni sun dhugaa raajii guddaa namoonni qulqulloonni durii dubbatan yookaan galmeessan hunda—Obboleettii Waayitii dabalatee—kan walitti qabame xumura isa ol’aanaa agarsiisu.

Kapitel elleve begynner med framstillinger i kapitlet som danner vitnesbyrd om den rette forståelsen av de siste seks versene i kapittel elleve, der dragens, dyrets og den falske profetens trefoldige fiender nå leder verden fram mot avslutningen av menneskets nådetid. Søster White identifiserer dette indre prinsippet direkte.

> “Yeroonnu yeroo dhabuuf hin qabnu. Yeroon rakkinaa nu dura jira. Addunyaan hafuura waraanaatiin sochoofamte jirti. Yeroo dhihoo keessatti wantoonni rakkinaa raajii keessatti dubbataman ni raawwatamu. Raajiin Daniel boqonnaa kudha tokko keessa jiru guutummaatti raawwatamuu isaatti jechuun ni gaʼeera. Seenaa hedduun raajii kana raawwatamuu isaatiin taʼe irra deebiʼamee ni taʼa. Lakkoofsa soddoma keessatti humni tokko akkana jechuun ibsameera: ‘inni ni gaddisiifama, ni deebiʼas, kakuu qulqulluu irratti dheekkamsa ni qabaata; akkasumas ni hojjeta; inni deebiʼee warra kakuu qulqulluu dhiisan wajjin walii ni gala. Harki waraanaas isaaf ni dhaabata, isaan mana qulqullummaa humnaa ni xureessu, aarsaa yeroo hundaa ni hambisu, wanta xureessaa onnachiisuus ni dhaabu. Warra kakuu irratti hammina hojjetan immoo inni gowwoomsaan ni mancaasa; uummanni Waaqa isaanii beekan garuu jabaatanii hojii guddaa ni hojjetu. Warri hubannaa qaban keessaa baayʼeewwan ni barsiisu; taʼus guyyoota baayʼeef billaa, ibidda, boojiʼamuu fi saamamuu dhaan ni kufu. Yommuu kufan immoo gargaarsa xinnoodhaan ni gargaarramu; namoonni baayʼeen garuu gowwoomsaan isaanitti ni maxxanu. Warra hubannaa qaban keessaa gariin isaanii akka qoramaniif, akka qulqullaaʼaniif, akka adii taʼaniif, hamma yeroo dhumaatti ni kufu; yeroo murtaaʼe tokkoof waan taʼeef. Mootichis akka fedhii isaatti ni hojjeta; of ol ni qaba, waaqayyolii hundumaa irraas of guddisee, Waaqa waaqayyolii irratti dubbii dinqisiisaa ni dubbata, hamma dheekkamsi sun raawwatamutti ni milkaaʼa; waan murtaaʼe ni raawwatamaatii.’ Daniel 11:30–36.”

> “Haalli akkasii kan jechoota kana keessatti ibsaman ni raawwatamu. Seexanni sammuu namoota soda Waaqayyoo fuula isaanii dura hin qabne irratti to’annoo argachaa saffisaan akka jiru ragaa ni argina. Hundinuun haa dubbisanii haa hubatan raajiiwwan kitaaba kanaa, yeroo dhiphina itti himame keessa seenaa jirraatii:”

> “‘Yeroo sanatti Mikaa’el, bulchaa guddaan kan saba keetiif dhaabbatu, ni ka’a; yeroo dhiphinaa, yeroo saba tokko jiraatee hamma yeroo sanaatti takkaa hin ta’in ni ta’a; yeroo sanattis saba kee keessaa namni maqaan isaa macaafa keessatti barreeffamee argamu hundinuu ni oola. Warri baay’een isaanii kan biyyo lafa keessaa rafan ni dammaqu; gariin isaanii jireenya bara baraatiif, gariin immoo qaanii fi tuffii bara baraatiif. Warri ogeeyyiin immoo akka ifa bantii samii ni ifu; warri namoota baay’ee gara qajeelummaatti deebisanis akka urjiiwwan bara baraa hamma bara baraatti ni ifu. Ati garuu, yaa Daani’el, dubbii kana cufi, macaafichas hamma yeroo dhumaatti chaappessi; baay’een asii fi achi ni deddeebi’u, beekumsis ni baay’ata.’ Daani’el 12:1–4.” Manuscript Releases, lakkoofsa 13, 394.

Keessattii kana keessatti Obboleettiin Waayitii jalqabatti Daani'el boqonnaa kudha tokkoo wabeeffatti; achiis qajeelfama kana adda baasti: “seenaan raawwatame hedduun, raawwii raajii kanaatiin kan ta’e, irra deebi’ee ni ta’a.” Sana booddee kallattiidhaan lakkoofsa soddoma irraa hamma soddoma jahaatti caqasti; itti aansuudhaan ibsa kana dabala: “haala jechoota kana keessatti ibsameen wal fakkaatan ni raawwatamu.” Erga lakkoofsa soddoma irraa hamma soddoma jahaatti adda baaftee, akkasumas wantoonni lakkoofsota sana fakkaatan ni ta’u jettee booddee, yeroo carraan araaraa cufamu, yeroo Miikaa’el lakkoofsa tokko keessatti boqonnaa kudha lammaffaa keessatti ka’u, sana adda baasti. Kana gochuudhaanis, lakkoofsota torban sana adda baasitee, seenicha isa battalumatti Miikaa’el ka’uu dura jiru keessa ni kaa’a.

Si’a tokkoo ol seenaa lakkoofsota soddoma irraa hamma soddoma jahaatti ilaallee jirra; akkasumas isaan akkamitti lakkoofsota afurtama irraa hamma afurtama shaniitti kan Daani’el boqonnaa kudha tokkoo wajjin wal madaalan agarsiisnee jirra; amma immoo seenaa raajii yeroo biroos boqonnaa kudha tokko keessa jiru, kan lakkoofsota xumuraa jahan sana keessatti irra deebi’amee mul’atu, ilaaluuf jalqabna. Haa ta’u malee, kana gochuu keenya dura, wal madaallii lakkoofsota soddoma irraa hamma soddoma jahaatti fi lakkoofsota afurtama irraa hamma afurtama shaniitti gidduu jiru irra deebi’anii gabaabinaan ni dhiheessina.

Lakkoofsi soddomaffaanii ce’umsa Roomii heethen irraa gara Roomii paaphaasummaaatti godhamu agarsiisa. Seenaa ce’umsaa sana keessaa kutaa raajii garaa garaa keessatti ilaallama; isaanis waggoota akka 330, 508, 533 fi 538 fakkeenya gaarii ta’an addaan baasu. Ce’umsa mootummaa afuraffaa irraa gara mootummaa shanaffaa raajii Macaafa Qulqulluu keessatti mallattooleen raajii biroos jiru; garuu lakkoofsa soddoma tokko keessatti Roomiin heethen paaphaasummaadhaaf ni dhaabbatti; kunis bara 496 keessatti Kilooviisiin bakka bu’ameera. Humnoonni heethen jalqaba irratti lakkoofsa sana keessatti Kilooviisiin bakka bu’an, hojii mormii heethen kamiyyuu (kan guyyaa hundumaa) ka’umsaa paaphaasummaa irratti ture bara 508tti dhabamsiisuu ni raawwatu. Lola yeroo sanaa keessatti akkuma “iddoo qulqulluu humnaa” jedhuun bakka bu’etti, Magaalaa Roomaa irratti badiisni ni dhufa; bara 538tti immoo humnoonni heethen paaphaasummaa teessoo mootummaa lafaa irra ni kaa’u; isheenis achumaan Gumii Orleans keessatti seera Dilbataa ni dabarsiti.

Lakkoofsi soddoma lamaa hamma soddoma jahaatti jiran, waggoota dhibba kudha lamaa fi jahaatama bara Dukkanaa keessatti papaasummaan warra amanamoo Waaqayyoo irratti sana booda geggeesse waraana ajjeechaa ni adda baasu. Dhumarratti papaasummaan lakkoofsa soddoma jahatti dhuma isheetti ni geessa. Lakkoofsa afurtama keessatti, Reagan mormitoota Kiristaana keessaantii irraa dhufan haqamuu isaanii agarsiisuudhaan, akkuma bara 508tti bakka bu’ameetti, farra Kiristoos wajjin waliigaltee iccitii ni uume. Reagan maallaqa fi humna waraanaa of kenneen, akkuma bara 496tti “harka lolaa” papaasummaaf ka’an keessatti fakkeenyaan dursee mul’ate ture. Balleeffamni iddoo qulqulluu humnaa Roomaa waaqeffannaa waaqolii, jechuunis magaalaa Roomaa keessatti bakka bu’ame, seera Dilbataa dhihoo dhufu sana irratti Dastuurii Ameerikaa balleessuu fakkeessa; sababiin isaas, Dastuurri kun Ameerikaaf iddoo qulqulluu humnaati. Seera Dilbataa irratti papaasummaan ammas teessoo lafaa irra ni kaa’ama; kunis akkuma bara 538tti bakka bu’ameetti.

Sana boodas yeroon inni xumuraa kan ajjeechaan guutame, amanamtoota Waaqayyoo irratti geggeeffamu, akkuma Bara Dukkanaa keessatti bara 538 irraa jalqabee hanga 1798tti taʼe, ni jalqaba. Kunis gara cufiinsa yeroo qormaata namaatti ni geessa; yeroo Miikaa’el ol ka’u, akkuma 1798tiinis kan agarsiifame, yeroo abbaa irree papaasii inni waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatamaaf milkaaʼaa ture dallansuu madaa duʼaa sanaa fudhate.

Barumsa kana maxxansa itti aanu keessatti qorannoo kana itti fufna.

> “Yeroo tokko, yeroo magaalaa New York keessa turetti, halkan keessa ijaarsaawwan darbii irraa darbii ol kaʼanii gara samiiatti ol kaʼan ilaaluuf waamame. Ijaarsaawwan kun ibidda hin qabsiifne taʼuu isaanii mirkaneeffatanii turan, akkasumas abbootii isaanii fi ijaartota isaanii ulfinaaf ijaaramanii turan. Ijaarsaawwan kun ol kaʼanii ol kaʼanii itti fufan, keessatti immoo meeshaan baayʼee gatii guddaa qabu hojii irra oole. Warri ijaarsaawwan kana qaban, ‘Akka gaariitti Waaqayyoon akkamitti ulfinaaf dhiheessuu dandeenya?’ jedhanii of hin gaafatan turan. Gooftaan yaada isaanii keessa hin turre.”

> Ⲁⲓⲙⲉⲩⲓ: «Ⲁⲭ, ⲉⲓⲉⲙⲟⲩϯ ⲛⲁⲛ ⲉⲛⲉ ⲛⲏ ⲉⲧⲉ ⲛⲥⲉⲧⲁⲗⲟ ⲙ̀ⲡⲟⲩϩⲩⲡⲁⲣⲭⲟⲛ ⲛⲁⲓ ⲛ̀ⲧⲉⲓϩⲉ ⲛⲁⲩ ⲉⲡⲟⲩⲙⲱⲓⲧ ⲙ̀ⲫⲣⲏϯ ⲉⲧⲉ ⲫϯ ⲛⲁⲩ ⲉⲣⲟϥ! Ⲥⲉⲕⲱⲧ ⲛ̀ϩⲁⲣⲙⲁ ⲛ̀ⲟⲓⲕⲟⲇⲟⲙⲏ ⲉⲩⲥⲟⲧⲡ, ⲁⲗⲗⲁ ⲡⲟⲩⲥⲟϥⲟⲥ ⲁϣ ⲛ̀ϩⲏⲧϥ ⲉⲙ̀ⲡⲉⲙⲑⲟ ⲙ̀ⲡ̀ⲣⲱⲓⲥ ⲙ̀ⲡⲓⲥⲩⲙⲡⲁⲛ! Ⲡⲟⲩⲥⲟϭⲛⲓ ⲙⲛ̀ ⲡⲟⲩⲕⲱϯ ⲛⲥⲉϣⲓⲛⲓ ⲁⲛ ϩⲛ̀ ⲛⲓϫⲟⲙ ⲧⲏⲣⲟⲩ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲟⲩϩⲏⲧ ⲙⲛ̀ ⲡⲟⲩⲛⲟⲩⲥ ϫⲉ ⲡⲱⲥ ⲉⲩⲉϯⲱⲟⲩ ⲙ̀ⲫϯ. Ⲁⲩϯ ⲛ̀ⲥⲁⲥⲛⲁⲩ ⲛ̀ⲧⲁⲓ, ⲧⲉ ϯϩⲱⲃ ⲉⲧϣⲟⲣⲡ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲣⲱⲙⲉ.»

> “Akkuma manneen guguddaan kun ol ijaaramanii deemanitti, abbootiin isaanii of-tuulummaa hawwii guddaatiin gammadan; maallaqa of quubsuuf itti fayyadamuu fi olloota isaanii hinaaffaa keessatti kakaasuuf qabnu jedhanii. Maallaqni isaan akkasitti itti dhangalaasan keessaa baayʼeen cunqursuudhaan, hiyyeeyyii gadi caccabsuudhaan argame. Isaan samii keessatti galmeen hojii daldalaa hundumaa akka eegamu ni dagatan; waliigalteen sirrii hin taane hundi, gochi gowwoomsaa hundis achitti galmeeffameera. Yeroon dhufuuf jira; yeroo namoonni gowwoomsaa fi of-jajuu isaanii keessatti bakka Gooftaan akka isaan hin ceene hin eeyyamne gaʼanitti, isaanis akka obsi Yihowaa daangaa qabu ni baratu.”

> “Bakka itti aansuudhaan fuula koo duratti darbe balaa ibiddaa ture. Namoonni gamoowwan ol dheeraa fi gootummaan isaanii akka ibidda irraa hin qabamne jedhamee yaadaman ilaaluudhaan, ‘Isaan guutummaatti nageenya qaban’ jedhan. Garuu gamoowwan kun akka waan daakuu xurii irraa hojjetamaniitti gubatanii manca’an. Meeshaaleen ibidda dhaamsan badiisa sana dhaabuuf homaa gochuu hin dandeenye. Warri ibidda dhaamsan immoo meeshaalee sana hojii irra oolchuu hin dandeenye.”

> “Ani yommuu yeroo Gooftaa gaʼutti, yoo garaan nama oftuulaa fi hawwii aangoo qabu keessatti jijjiiramni tokko iyyuu hin uumamne, namoonni harki duraan baasuuf jabaatee ture sun balleessuufis jabaataa taʼuu isaa ni hubatu jedhee na barsiifameera. Humni lafa irraa tokko illee harka Waaqayyoo dhaabuu hin dandaʼu. Yeroo murtaaʼe Waaqayyoo gaʼee, seera Isaa tuffachuu isaanii fi hawwii ofittummaa isaanii irratti namoota irratti adabbii erguuf yeroo dhufu, meeshaan ijaarsa kam iyyuu ijaarsa gamoo keessatti isaanii badiisa irraa eeguuf fayyadamuu hin dandaʼamu.”

> “Namoonni hedduun, barsiisotaafi mootummaa gaggeessitoota gidduuttis illee, sababoota haala hawaasaa yeroo amma kanaa jala jiran hubatan miti. Warri rifeensa mootummaa harkatti qabatan rakkoo xuraa’ummaa naamusaa, hiyyummaa, deeggaramuu hiyyeessotaa, fi yakka dabalaa deemu hiikuu hin danda’an. Isaan hojii daldalaa bu’uura caalaa amanamaa irratti dhaabuuf akka malee ni qabsaa’u; garuu qabsaa’uun isaanii faayidaa hin qabu. Osoo namoonni barsiisa dubbii Waaqayyootiif xiyyeeffannaa guddaa kennanii, rakkoolee isaan dhiphisan hiika isaanii ni argatu turan.”

> Caaffanni haala addunyaa yeroo dhufaatii lammaffaa Kiristoos dura baayʼee dhihoo taʼe ibsu. Waaʼee namoota saamichaa fi cunqursaadhaan qabeenya guddaa walitti kuusanis akkana jechuun barreeffameera: “Guyyoota dhumaaaf qabeenya walitti kuusitaniittu. Kunoo, mindaan hojjettoota lafa qotiisa keessan irraa midhaan haaman, kan isin gowwoomsaan dhowwattan, ni iyya; iyya warra haamtees Gooftaa Sabaʼootitti galeera. Isin lafa irratti qananii keessa jiraattanii of laaffiftaniittu; akka guyyaa qalamuu qalbii keessan nyaachiftaniittu. Isa qajeelaa irratti murteessitanii isa ajjeeftaniittu; innis isin hin mormu.” Yaaqoob 5:3–6.

> “Garuu eenyutu akeekkachiisota mallattoolee yeroo ariitiin raawwatamaa jiran kennaman dubbisa? Kun warra addunyaatti maxxansa akkamii uuma? Ilaalcha isaanii keessatti jijjiiramni maal mul’ata? Inni mul’atu, ilaalcha jiraattota addunyaa Noh durii keessatti mul’ate caalaa homaa miti. Warri bishaan badiisaa dura turan hojii daldalaa fi gammachuu addunyaatiin liqimfamaniiru; ‘hanga lolaan dhufee hunduma isaanii balleessutti hin beekne.’ Maatewos 24:39. Isaan akeekkachiisa samii irraa ergame argataniiru, garuu dhaga’uuf didan. Har’as addunyaan, guutummaatti sagalee akeekkachiisaa Waaqayyoo tuffattee, gara badiisa bara baraatti ariitiin deemaa jirti.”

> “Addunyaan hafuura waraanaatiin ni sochoofte. Raajii boqonnaa kudha tokkoffaa Daaniʼel keessatti argamu guutamuu isaa guutummaatti jechuun ni gaʼeera. Yeroo dhihootti haalli rakkinaa raajiiwwan keessatti dubbataman ni raawwatamu.” Testimonies, volume 9, 12–14.

Back to Articles