Article

# Kitaaba Daani’eel - Lakkoofsa Dhibba Tokkoo fi Soddoma Tokko

Mul’achuu Raajii Dhokataa Saaxiluu: Mul’ata irraa hamma Haala Yeroo Ammaa jiruutti Tuqaalee Walitti Hidhachuu

Author

Jeff Pippenger

Published

March 12, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Barreeffamoota duraanii keessatti, Miileroota fakkeenya durboota kudhanii, Habaaquuq boqonnaa lammaffaa, fi Hisqi’el boqonnaa kudha lammaffaa, lakkoobsa digdamii tokko irraa hanga digdamii saddeetiitti, isaan guutaa turan akka hubatan addaan baafanneerra. Lakkoofsonni Hisqi’el keessa jiran yeroo raajiiwwan sadan kun guutummaatti guyyoota dhumaatti raawwatamanitti, “bu’aan mul’ata hundumaa” akka raawwatamu ibsu. Obboleettiin White illee haala kana irratti dubbatti.

> “Mul’anni Mul’ata keessatti kitaabni Macaafa Qulqulluu hundinuu walitti dhufanii xumuramu. Asitti guutumni kitaaba Daani’eel ni argama. Tokko raajii dha; inni kaan immoo mul’ata dha. Kitaabni cufamee ture Mul’ata miti; garuu kutaa raajii Daani’eel kan guyyoota dhumaa wajjin walqabatu dha. Ergamaanis akkana jechuun ajaje: ‘Ati garuu, yaa Daani’eel, dubbii kana cufi; kitaabas hanga yeroo dhumaatti mallatteessi.’ Daani’eel 12:4.” Hojii Ergamootaa, 585.

Fakkeenyi intaloota kudhan sun yeroo chaappaan kumaatama dhibba tokkoo fi afurtamii afurii sanatti, isa Fulbaana 11, 2001tti jalqabee yeroo balballi seera Dilbata dhihoo dhufutti durboota gowwootaa irratti cufamutti xumuramutti, xumura qubee isaatiin irra deebi’amee raawwatama. Yeroo seenaa sana keessatti bu’aan mul’ata hunda, isa “kitaabni Macaafa Qulqulluu hundi walitti dhufee itti xumurama” keessatti argisiifame, ni mul’ata.

ꯑꯩখোয়না মমাংগী লিক্লদা খংনবা-লৌশিংগী অমুক থংবাল অমা শেম্লম্মি, দানিয়েল ১১-গী মথক্তা ৪০-শুবা বর্স্তকী মরমদা উতলি ওইবা পুথোকপা ইতিহাসকী ময়ূম-লোন অদু ফোঙদোক্নবা। মসিগী মরমদা লৈরিবা ইতিহাস অদুনা লৈবাক্কী সানা-মী ওইবা শাংগী রিপাব্লিকান শিংদা লৈরিবা রাজনৈতিক ইতিহাস অদু প্রতিনিধিত্ব তৌই। মহাক্কী ইতিহাস অদু লৈবাক্কী সানা-মী ওইবা শাংগী অচুম্বা প্রোটেস্টান্ট শিংদা লৈরিবা ধর্মীয় ইতিহাসক্কা চপ মান্ননা চৎলি। ঐখোয়না লৈবাক্কী সানা-মী ওইবা শাংগী রিপাব্লিকান শিংবু পাউ ফোঙদোক্পা কয়ামরুম্বা ভাবিষ্যদ্বাণীগী লাইনশিং খঙদোক্লে, অমসুং ১৯৮৯-দা, অদুবু সময়গী শেষ অমনি হায়বা মতমদা, হৌজিক শুরু ওইখিবা ভাবিষ্যদ্বাণীগী ইতিহাস অদুগী মথকতা মখোয়শিং অদু থম্বি।

Yeroon raajii lafaa kan bara 1776 jalqabee, yeroo dhumaatti bara 1798 xumurame, sarara amma sararoota dhiibbaa isaanii mulʼisaa jiran hunda walitti fiduuf yaalii keessatti itti fayyadamuuf yaadne dha. Yeroon bara 1776 irraa hanga 1798tti jiru mallattoo Alpha fi Omega qaba; sababni isaas, inni tarkaanfii seera baasuu irraa jalqabee, tarkaanfii seera baasuu irratti xumurama; kunis dubbii saba tokkoo ti.

> “Dubbiin sabichaa hojii aangawoota seera baaftuu fi murtii kennan isaa ti.” The Great Controversy, 443.

Amalli ijoo lafa keessaa inni guddaan dubbachuu isaati. Heerri mootummaa Yunaayitid Isteets sanada waaqayyolii ture; innis bilisummaa amantii fi siyaasaaaf balbala bane; akkas gochuudhaanis “lolaa” ari’atamaa kan mootota Awurooppaa fi waldaa Kaatolikii irraa jaarraa hedduudhaaf geggeeffamaa ture liqimse.

> Achiinis dubartittiin akka lolaa taʼe bishaan afaan isaa keessaa baase; dubartittiin lolaadhaan akka fudhatamtuufis kana godhe. Laftis dubartittii gargaare; laftis afaan ishee bane, lolaa achiiniin afaan isaa keessaa baase sanas liqimsite. Mul’ata 12:15, 16.

Dhuma bara lafa irraa ka’e akka mootummaa ja’affaa raajii Macaafa Qulqulluu taʼee yeroo xumurutti, inni ammas ni dubbata; yeroo sanatti garuu seera Dilbataa raawwachiisuudhaan akka jawwee ni dubbata.

> Anis bineensota kan biraa lafaa keessaa ol baʼuu nan arge; inni gaanfa lama akka hoolaa qaba ture, garuu akka bineensa guddaa dubbata ture. Mulʼata Yohaannis 13:11.

Bineensi lafaa kun bara 1798, yeroo papasiin humna isaa irraa mulqame, mootummaa jaʼaffaa taʼee jalqabe.

> “Papacy kun yeroo humna isaa irraa mulqamee ari’atama irraa dhaabuuf dirqame, Yohaannis humna haaraa tokko kan sagalee bineensichaa irra deebi’ee dhageessisu, hojii gara jabinaa fi arrabsoo Waaqayyoo isauma sana fuulduratti geessu ol ba’aa jiru arge. Humni kun, inni dhumaa kan waldaa fi seera Waaqayyoo irratti waraana banuuf jiru, bineensa gaanfa akka hoolaa qabuun fakkeeffamee ture.” Signs of the Times, November 1, 1899.

Bara 1798tti, yeroo abbootiin papaasummaa madaa isaanii du’a geessisu argatanitti, Ameerikaan dubbatte; akka yeroo hunda keessatti Alfaa fi Oomeegaa irratti ta’utti, dubbachuun jalqabaa dubbachuu dhumaatti ta’u dursee agarsiise. Seeronni Alien and Sedition Acts jedhaman bara 1798tti akka seeraatti labsaman; kunis seerota yeroo dhumaatti hojii irra oolan, godaansa seeraan alaa fi miidiyaa irratti xiyyeeffatan, dursee agarsiisa.

Bara 1776 hanga 1798 kan ilaalletti jirru mallattoo Alfaa fi Oomeegaa qaba; jechuunis, jalqabatti “dubbachuu” Labsii Walabummaa agarsiisa; kunis Seerota Aliens and Sedition Acts kan bara 1798f fakkeenya ta’a. Giddugala bara sana keessatti Heera Mootummoota Gamtoomanii argitu. Yeroon sun mootummaa bineensa lafaa fakkeenya raajii kenniti; sababni isaas akka hoolaatti dubbachaa jalqaba, garuu yeroo sun seera bineensa mootummaa jawwee bakka bu’uun xumurama. Garuu akkuma yeroo baay’ee ta’utti, jalqabni fi dhumni wantaa faallaa walii wajjin wal-simu. Mallattoon daandii inni jalqabaa mallattoo daandii isa dhumaa keessatti bakka bu’a; mallattoon daandii giddugaleessaa immoo Heera Mootummoota Gamtoomanii ture; kunis staten KUDHA SADIIHIIN raggaafame. Jechi Ibraayisxii “dhugaa” jedhamu qubee jalqabaatiin, achiis qubee kudha sadaffaatiin, achiis qubee xumuraa alifbeetii Ibraayisxiitiin ijaarame.

Yeroo amma ilaallu mallattoo Isa Duraa fi Isa Boodaatii, Isa Dhugaadhaatiin baatameera. Yeroon kun jalqaba mootummaa bineensa lafaatii akka mootummaa jahaffaa raajii Macaafa Qulqulluu ta’etti geessu ni bakka bu’a; kanaafuu, akkasumas dhuma mootummaa bineensa lafaatii akka mootummaa jahaffaa raajii Macaafa Qulqulluu ta’etti geessu ni bakka bu’a. Yeroon sun bara dhumaa, jechuun 1989 keessatti, jalqabe. Bara 1776 hanga 1798tti ture 1989 irraa kaasee hanga seera Dilbataa yeroo dhiyootti dhufu, yeroo bineensi lafaa akka jawwee dubbatu, akkuma Alien and Sedition Acts’inaan bakka buufametti, irra kaa’amuu qaba.

Dhugaan raajii biraa tokko qorannoo keenya keessa kaaʼuun ni mala. Dhugaan sun akka mallattoo yeroo baayʼee dagatamuutti qaama “yeroo dhumaa” ti. Adveentizmiin Laawodiiqee taʼe 1798 “yeroo dhumaa” akka taʼe baayʼee beekuu dandaʼa; garuu hubannaan isaanii yeroo baayʼee achumaan dhaabata, sababni isaas sararri haaromsa hundi sararoota haaromsa biroo wajjin wal fakkaachuu isaa homaa hin beekan. Sararri haaromsa hundinuu “yeroo dhumaa”n jalqaba.

Muuseen Kiristoosiin fakkeesse; Muuseenis dhugaa sana ifatti dubbate; Phexros immoo kitaaba Hojii Ergamootaa keessatti isa mirkaneesse.

> Waaqayyo Gooftaan kee akka anaatti raajii tokko gidduu kee keessaa, obboloota kee keessaa siif ni kaasa; isin isa dhaggeeffadhaa. Keessa Deebii Seeraa 18:15.

Yesuus Muusee fakkaataa taʼuu qaba ture.

> Amma immoo, obboloota koo, isin wallaalummaadhaan akka kana gootan nan beeka; akkuma abbootiin taayitaa keessaniis godhan. Waaqayyo garuu wantoota Masiihiin dhiphachuu akka qabu duraan afaan raajota isaa hundumaa irraa dubbatee mul’ise sana akkasumaan raawwateera. Kanaaf qalbii jijjiirradhaa, deebi’aas, cubbuun keessan akka haqamuuf; yeroo haaromsaas fuula Gooftaa duraa ni dhufa. Innis Yesuus Kiristoos isa duraan isinitti lallabame ni erga. Inni hanga yeroo wanti hundinuu deebi’ee sirreeffamutti samii biratti fudhatama qaba; wanta Waaqayyo jalqaba addunyaa irraa jalqabee afaan raajota isaa qulqulloota hundumaa irraa dubbate sana. Museen dhuguma abbootiitti akkana jedheera, ‘Gooftaan Waaqayyo keessan obboloota keessan keessaa raajii akka koo tokko isiniif ni kaasa; waan inni isinitti jedhu hundumaa keessatti isa dhaga’aa. Namni immoo raajii sana hin dhageenye kam iyyuu saba keessaa ni balleeffama.’ Eeyyee, raajonni hundinuu, Saamu’eel irraa jalqabanii warri isa booddee dhufan, hamma dubbatan hundinuu, guyyoota kana duraanis ni dubbatan. Hojii Ergamootaa 3:17–24.

Yeroon dhuma seenaa Musee keessatti dhaloota isaa ture; innis dhaloota Kiristoosiin fakkeesse. Yeroo dhaloota Kiristoosii fi dhaloota Musee lamaanitti beekumsi dhaloota sana qoruuf ta’u dabale. Beekumsi dhaloota isaanii lamaanis humna ajjeechaa bineensichaa kan Gibxiitii fi kan Roomaa warra raajii keessatti abdachiifaman ajjeesuuf akka yaalan godhe. Tikeewwan hoolotaa kan tulluu irratti turan, ogeeyyii bahaa irraa dhufan immoo warra yeroo dhumaa sana keessatti dabala beekumsaa hubatan bakka bu’u.

Wanti yeroo dhumaa keessatti mallattoowwan karaa lama akka jiran waan yeroo baayʼee nama jalaa miliqu dha. Museen qofti dhalate miti; obboleessi isaa Aroon waggaa sadii dura dhalate. Kiristoos dhalachuu isaa jiʼa jaha dura obboleessi ilma abbaa isaa Yohaannis dhalate. Bara 1798tti “yeroon dhumaa” jechuun beekamtiin caalaan ni kennama; bara 1798ttis bineensi sun (sirna mootummaa) (sagaagaltittiin) yeroo Bara Dukkanaa keessa yaabbattee irra imalte sun ni ajjeefame; waggaa tokko booddee “dubartiin” bineensa sana yaabbattee turtes ni duute.

Bara 1989tti pirezidaantoonni lama turan. Reegan hamma eebbifamuu mootummaa bara 1989tti mootummaa isaa geggeessaa ture; ergasii Bush inni jalqabaa mootummaa isaa jalqabe. Xumuri waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatamii, waggoota torbaatama booji’amuu Baabilonitiin fakkeenfamee ture; yeroo Jeneraalli Qiiroos, obboleessa ilma obboleessaa Daariyosi ta’e, halkan cidhaatti Beelshaazaar ajjeesetti, mootichi dhugaan Daariyos ture. Daariyosii fi Qiiroos mallattoowwan yeroo dhumaa sanaa lamaan bakka bu’u.

Waldhabdeen raajii Musee fi Aaroon gidduu jiru, Yohannisii fi Yesuus gidduu jiru, Daariyosii fi Qiiros gidduu jiru, paaphaasummaa fi paaphaasii akkasumas Reegan fi Bush gidduu jiru hundi, yeroo mala sirrii ta’een qoraman, madda ifa raajii dha. Wanti asitti akeeknu garuu, Yohannis, obboleessa ilmaatii Yesuus, sagalee lafa onaa keessatti ture; kunis Aaroon, obboleessa Musee, inni akka sagalee Museetiif ta’uuf Musee qunnamuudhaaf gara lafa onaa deemeen fakkeeffamee ture.

Kiristoos dibamuu isaa dura waggaa soddomaa keessatti, akkasumas mormituu Kiristoos dura waggaa soddomaa keessatti, “sagalee” tokko adda baasuuf mallattoon karaa jira. Kiristoosiif inni sagalee Yohaannis lafa onaa keessatti iyyaa ture sana ture. Bara 533 keessatti Yuustiniyaan mormituu Kiristoos akka sirreessaa warra soba barsiisanitti fi mataa waldaa kiristaanaatti adda baasuudhaan labsii baase. Labsii Yuustiniyaan sun labsii Dilbataa Gumii Orléans keessatti bara 538tti kennameef kan qopheesse “sagalee” ture.

Waraanni humna Qiiros inni waliigalaa sagalee Daariyos soonaan Baabilon injifatu taʼuu isa adda baasu ture.

> “Dhufaatii loltuu Qiiroos dallaa Baabilon dura dhufuun, Yihudootaaf mallattoo akka furamuun isaanii boojiʼamummaa keessaa dhihaachaa jiru ture. Dhaloota Qiiroos dura waggaa dhibba tokkoo olitti, Hafuura Waaqayyootiin maqaan isaa waamamee ture; hojii inni dhugumaan hojjechuu qabu, jechuunis magaalaa Baabilon osoo hin beekamin qabachuu fi karaa ilmaan boojiʼamummaa gadhiifamaniif qopheessuu isaa galmeeffamuuf taasifamee ture. Karaa Isaayaas dubbiin akkana jedhamuun dubbatamee ture:”

> “ ‘Waaqayyo akkana jedha dibamaa Isaa, Qiirositti, isa ani harka mirgaa isaa qabee, saboota isa duratti jilbeeffachiisuuf; … balbaloota cufaa lama qabu isa duratti banuuf; balbaloonnis hin cufaman; ani si dura nan deema, iddoowwan jal’oo qajeelcha; balbaloota naasii nan caccabsa, danqaawwan sibiilaas nan muraa addaan; akka ati ana, Waaqayyo, isa maqaa keetiin si waamu, Waaqa Israa’el akka ta’e beektuuf, qabeenya dukkanaa keessaa jiru fi badhaadhina iddoo dhokataa keessatti dhokate siif nan kenna.’ Isaayaas 45:1–3.” Prophets and Kings, 551.

Yommuu akka “yeroo dhumaa” raajii tokko ragaa lamaan yookaan mallattoo karaa lamaan irratti hundaaʼee hundeeffamu beekametti, mallattoowwan karaa sana keessaa tokko seenaa dhihaachaa jiru adda baasuu, labsuu, yookaan akeekkachiisuu akka bakka buʼus beekamuu ni dandaʼa. Aaron, Yohaannis, Qiiros, fi Justinian mallattoo karaa tokko kan yeroo dhumaa dura dhufu bakka buʼu. Yeroon dhumaa bara 1798 keessatti argamu, dhuma yeroo bara 1776 irraa jalqabee hamma 1798tti bakka buʼameeti. Mallattoon karaa seenaa sana gidduu jiru sagalee lafa onaa keessatti iyyaa seenaa dhihaachaa jiruuti. Seenaa sun maxxansa mootummaa abbaa-irree mootii tokkoo yookaan paaphaasii tokkoo diduun jalqabe; maxxansa amala abbaa-irree tokkoo bakka buʼuunis xumurame. Maxxansi giddugaleessaa sun seenaa dhufuuf “akeekkachiisa” bakka buʼe; akeekkachiisni sunis Dastuurri Ameerikaa dhuma seenaa sanaatti garagalfamuu isaa ture.

Sararaan seenaa sanaa bara 1989 keessatti irra deebiʼamee jalqabe; inni immoo yeroo seerri Dilbataa gaʼutti xumurama, yeroo akeekkachiifni waggaa dhibba lama dura jechuunis bara 1789 keessatti gammoojjiidhaa kenname sun didamu. Bara 1989 dhuma lakkoofsa afurtamaa irratti yeroo dhumaa ture; innis yeroo dhumaa bara 1798 wajjin wal sima. Bara 1989 bara 1776 wajjin wal sima; seerri Dilbataas bara 1798 bakka buʼa. Giddugala seenaa keessatti, bakka buʼaan mulʼata hundumaa itti raawwatamutti, seenaa Fulbaana 11, 2001 irratti jalqabee hamma akeekkachiisa bara 1789tti itti fufu sun ni raawwatama; Heerri mootummaa immoo ni garagalfama. Waaqni gonkumaa waan hin jijjiiramneef, giddugala keessatti mallattoo karaa tokko jiraachuu qaba. Mallattoon karaa sunis seenaa raajii isa seera Dilbataa dhufuuf jedhu irratti jalqabamuuf akeekkachiisa tokko bakka buʼa.

Bara 1989 yeroo xumuraa kan lakkoofsa afurtama keessatti ibsamee seera Dilbataa isa lakkoofsa afurtama tokko keessatti argamutti geessu agarsiisa. Ergaan akeekkachiisaa yeroo xumuraa sana booddee garuu seera Dilbataatiin dura dhufe Fulbaana 11, 2001 ture. Innis xumura yeroo seenaa sanaatti, Waan Sodaa sadaffaan kan Fulbaana 11, 2001 gaʼe, achumaanis ittifame, akka tasa hin eegamneen deebiʼee rukutu, magaalonni kumaatamaan lakkaaʼamanis akka badaniif akeekkachiisa. Yommuu badiisni sun gaʼu Seexanni hojii isaa dinqisiisaa ni jalqaba; hojii sunis seera Dilbataa yeroo dhihoo dhufutti jalqaba.

> “Utuu sabni Waaqayyoo badiisa magaalota kumaatamaan lakkaa’aman, kanneen amma jechuun ni danda’ama waaqeffannaa waaqota tolfamoo keessatti kennamanii jiran, dhufuuf jiru sana hubannoo qabaatanii utuu ta’ee! Garuu baay’een isaanii, warri dhugaa lallabuu qaban, obboloota isaanii himachaa fi irratti murteessaa jiru. Yeroo humni Waaqayyoo kan nama geeddaru sammuu irratti bu’u, jijjiiramni ifaan mul’atu ni ta’a. Namoonni fedhii qeequu fi diiguuf hin qabaatan. Isaan ifni addunyaatti akka ibsu gufuu ta’an keessatti hin dhaabbatan. Qeeqni isaanii, himatni isaanii ni dhaabata. Humnoonni diinaa lolaaf walitti qabamaa jiru. Waldhabdeen cimaa nu dura jira. Walitti dhiyaadhaa, obboloota koo fi obboleettota koo, walitti dhiyaadhaa. Kiristoosiin walitti hidhamaa. ‘Isin hin jedhinaa, Tokkummaa dha, ... sodaa isaanii hin sodaatinaa, hin rifatinas. Gooftaa maccaa ofii isaa qulqulleessaa; inni soda keessan haa ta’u, rifaas keessan haa ta’u. Inni mana qulqullummaa isiniif ni ta’a; garuu manneen Israa’el lamaanuuf dhagaa gufuu fi kattaa mufachiisaa ni ta’a, jiraattota Yerusaalem immoo kiyyoo fi qabxii ni ta’a. Isaan keessaa baay’een ni gufatu, ni kufu, ni caccabu, ni kiyyoo keessa galu, ni qabamu.’

> “Addunyaan kun mana taphaati. Taphattoonni ishee, jechuun jiraattotni ishee, qooda isaanii diraamaa guddaa isa dhumaa keessatti taphachuuf qophaaʼaa jiru. Waaqayyo hin mulʼatu taʼeera. Tuutaa gurguddaa ilmaan namaa biratti, yoo namoonni kaayyoo ofittummaa isaanii raawwachuuf walii isaanii wajjin hidhatan malee, tokkummaan hin jiru. Waaqayyo garuu ilaalaa jira. Kaayyoon inni waaʼee mata dureewwan isaa warra finciltootaa qabu ni raawwatama. Addunyaan harka namootaa keessatti hin kennamne, jechuunis Waaqayyo yeroo muraasaaf wantoota jeequmsaa fi sirna-dhabbiin mootummaa akka qaban eyyamus. Humni gadi keessaa tokko diraamaa keessatti taateewwan gurguddoo isa dhumaa fidaa jira,—Seexanni akka Kiristoositti dhufee, warra hawaasa iccitii keessatti of isaanii walitti hidhaa jiran sana keessatti gowwoomsaa jalʼina hundaatiin hojjechaa jira. Warri fedhii walii-galtee uumuuf qabanitti of kennan karoora diinaa raawwachaa jiru. Sababichi buʼaa isaatiin ni duukaa buʼa.”

> “Seerri cabsuun daangaa ishee keessaa baayʼee gaʼeera. Burjaajii guutummaa biyya lafaa guuteera, sodaan guddaan tokko immoo yeroo dhihoo keessatti ilmaan namootaa irratti dhufuuf jira. Dhumni baayʼee dhihaateera. Nuyi warri dhugaa beeknu waan yeroo dhihootti akka dinqisiisaa humna guddaadhaan biyya lafaa irratti buʼuuf jiruuf of qopheessuu qabna.” Review and Herald, September 10, 1903.

Akeekkachi heera bara 1789 keessa Seerri Heera mootummaa hojii irra ooluu isaatiin fakkeenyaan agarsiifame, ergaa ergamaa sadaffaa sana ti; innis yeroo mallattoo namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii kaa’uun jalqabutti, gara Kaadesh isa lammaffaatti deebi’a. Akeekkachi sun akeekkachi sagalee jalqabaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeet keessaa ta’eedha; yeroo sanattis ijaarsaawwan gurguddoon Magaalaa New York qofa osoo hin taane, bu’uurri dhugaan Seera Heera mootummaa sanaa illee jijjiirame. Seerri Heera mootummaa sun seera Ingilizii irratti hundaa’ee fi irratti ijaaramee ture; falaasamni isaa inni bu’uuraa immoo salphaatti akkana jechuun ibsama: “namni tokko hamma balleessaa isaa mirkanaa’utti qulqulluudha.” Seerri Heera mootummaa sun kaayyoo isaatiin seera “Roomaa” jedhamuun beekamu diduuf barreeffame; falaasamni isaa inni bu’uuraa immoo salphaatti akkana jechuun ibsama: “namni tokko hamma qulqulluun isaa mirkanaa’utti balleessaa qaba.”

୧୭୮୯ ମସିହାରେ ଅରଣ୍ୟରୁ ଆସିଥିବା ସତର୍କବାଣୀ, ଯାହା ସମ୍ବିଧାନ ଦ୍ୱାରା ପ୍ରତିନିଧିତ, ସେହିଟି ୨୦୦୧ ସେପ୍ଟେମ୍ବର ୧୧ର ସତର୍କବାଣୀକୁ ପ୍ରତିନିଧିତ କରେ; ଏବଂ କେବଳ ଜ୍ୱଳନ୍ତ ଭବନମାନେ ସେହି ଇତିହାସକୁ ଏକ ସାକ୍ଷାତ୍ ପୂରଣ ସହିତ ଚିହ୍ନିତ କରିନଥିଲେ, ବରଂ ପେଟ୍ରିଅଟ୍ ଆକ୍ଟର ପାସ୍‌ ହେବା ମଧ୍ୟ ସେହି ସତର୍କବାଣୀକୁ ପ୍ରତିନିଧିତ କରିଥିଲା।

Seerri Paatriyootii (Patriot Act) jechuun (United States of America keessatti “Terrorism Act of 2001” dhaabbilee shororkeessummaa ittisuu fi rukutuu danda’an argamsiisuudhaan Ameerikaa tokkoomsuu fi jabeessuuf meeshaalee sirrii barbaachisan kennuu) jechuun waamamu, haleellaa shororkeessummaa Fulbaana 11, 2001 booda yeroo gabaabaa keessatti Kongireesii Ameerikaa keessatti dhiyaate. Wixineen seeraa kun Mana Maree Bakka Bu’ootaatti Onkoloolessa 23, 2001 irratti, akkasumas Seeneetii keessatti Onkoloolessa 24, 2001 irratti dhiyaate. Pirezidaantii George W. Bushiinis Onkoloolessa 26, 2001 irratti seera ta’ee mallatteeffame. Seerri Paatriyootii kun dandeettii mootummaa hojiiwwan shororkeessummaa qorachuu fi ittisuuf qabu guddisuuf, akkasumas humna to’annoo fi seera raawwachiisuu babal’isuuf kan kaayyeffate ture; innis mabii bu’uuraa fi ijoo seera Ingilizii kan nama tokko hamma balleessaa qabu mirkanaa’utti qulqulluu akka ta’e beeksisu ni haale. Amma illee garee aangawoota mootummaa keessaa jiran biratti adeemsa sirrii seeraa, iccitii dhuunfaa, fi mootummaa seeraan qajeelfame jalatti murtii haqaa argachuu marsee darbuu keessatti itti fayyadamaa jiru.

Nuti aada kana itti aanu keessatti qorannaa kana itti fufna.

> “ᱱᱤᱛᱷᱟᱣ ᱟᱨ ᱜᱟᱢᱵᱷᱤᱨ ᱥᱚᱢᱚᱭ ᱨᱮ ᱟᱢᱟᱜ ᱟᱵᱚᱥᱛᱷᱟ ᱪᱮᱫ ᱠᱟᱱᱟ? ᱦᱟᱭ, ᱢᱟᱦᱤᱢᱟ ᱨᱮ ᱪᱮᱫ ᱯᱚᱨᱤᱢᱟᱱ ᱚᱱᱚᱛᱠᱟᱱᱟ, ᱪᱮᱫ ᱱᱟᱠᱟᱢᱤ, ᱪᱮᱫ ᱯᱷᱮᱨᱮᱵ, ᱪᱮᱫ ᱯᱚᱥᱟᱠ ᱨᱮ ᱥᱤᱵᱤᱞ, ᱪᱮᱫ ᱦᱟᱞᱠᱟ ᱥᱚᱵᱷᱟᱵ ᱟᱨ ᱟᱢᱚᱫ-ᱯᱨᱟᱢᱚᱫ ᱨᱮ ᱥᱤᱵᱤᱞ, ᱪᱮᱫ ᱥᱟᱨᱵᱷᱚᱢ ᱥᱚᱨᱮᱥᱛᱟ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱟᱠᱟᱝ! ᱱᱚᱶᱟ ᱥᱟᱱᱟᱢ ᱯᱟᱯ ᱢᱚᱱ ᱠᱚ ᱵᱟᱹᱫᱩᱞᱟᱠᱟᱫᱟ, ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱥᱟᱥᱣᱟᱛ ᱵᱤᱥᱚᱭᱠᱚ ᱵᱟᱝ ᱧᱮᱞ-ᱯᱟᱲᱟᱣᱮᱱᱟ᱾ ᱪᱮᱫ ᱟᱵᱚ ᱧᱩᱛᱩᱢ ᱥᱟᱥᱛᱨᱚ ᱵᱟᱝ ᱥᱮᱸᱫᱨᱟᱭᱟ, ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱟᱵᱚ ᱧᱟᱢ ᱫᱟᱲᱮ ᱡᱮ ᱟᱵᱚ ᱱᱚᱶᱟ ᱡᱚᱜᱚᱛ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱤᱛᱤᱦᱟᱥ ᱨᱮ ᱚᱠᱟᱨᱮ ᱢᱮᱱᱟᱜᱼᱟ? ᱪᱮᱫ ᱟᱵᱚ ᱱᱚᱶᱟ ᱵᱤᱥᱚᱭ ᱨᱮ ᱵᱩᱫᱷᱤᱢᱟᱱ ᱵᱟᱝ ᱦᱚᱪᱚᱭᱟ, ᱡᱮ ᱱᱤᱛᱷᱟᱣ ᱚᱠᱛᱚ ᱨᱮ ᱟᱢᱟᱜ ᱥᱟᱠᱟᱢ ᱠᱟᱛᱮ ᱚᱱᱚᱞ ᱮᱫᱟ, ᱟᱨ ᱚᱠᱟ ᱥᱛᱷᱤᱛᱤ ᱟᱵᱚ ᱯᱟᱯᱤᱠᱚ ᱦᱤᱥᱟᱹᱵ ᱨᱮ ᱫᱚᱦᱚ ᱪᱟᱹᱦᱤᱭᱮᱭᱟ, ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱱᱚᱶᱟ ᱯᱨᱟᱭᱚᱥᱪᱤᱛ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱪᱟᱞᱟᱣ ᱮᱫᱟ? ᱡᱩᱫᱤ ᱟᱵᱚ ᱟᱢᱟᱜ ᱡᱤᱣᱤ ᱢᱩᱠᱛᱤ ᱨᱮ ᱡᱟᱦᱟᱱ ᱨᱚᱠᱚᱢ ᱜᱚᱨᱚ ᱢᱮᱱᱟᱜᱼᱟ, ᱛᱟᱦᱚᱞᱮ ᱟᱵᱚ ᱢᱤᱫ ᱫᱷᱨᱩᱵ ᱯᱚᱨᱤᱵᱚᱨᱛᱚᱱ ᱠᱚᱨᱟᱣ ᱪᱟᱹᱦᱤᱭᱟ᱾ ᱟᱵᱚ ᱥᱟᱹᱨᱛᱷᱚᱠ ᱯᱚᱥᱪᱟᱛᱟᱯ ᱥᱟᱦᱤᱛ ᱯᱨᱚᱵᱷᱩᱠᱚ ᱯᱟᱱᱛᱮ ᱪᱟᱹᱦᱤᱭᱟ; ᱟᱵᱚ ᱟᱛᱢᱟ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱜᱟᱦᱤᱨ ᱟᱱᱩᱛᱟᱯ ᱥᱟᱦᱤᱛ ᱟᱢᱟᱜ ᱯᱟᱯᱠᱚ ᱥᱣᱤᱠᱟᱨ ᱪᱟᱹᱦᱤᱭᱟ, ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱚᱱᱟᱠᱚ ᱢᱤᱪᱟᱹᱛ ᱮᱢᱚᱠᱟ᱾”

> “Nuyi gara lafa qorumsaa irratti turuu hin qabnu. Nuti xumura yeroo qorumsaa keenyaatti saffisaan dhihaachaa jirra. Lubbuun hundinuu, Ani fuula Waaqayyoo duratti akkamitti dhaabadha? jedhee of haa gaafatu. Maqaan keenya hammam dafee arraba Kiristoositti dhufee, dhimmoonni keenya murtii isaanii isa dhumaa argachuu akka danda’an hin beeknu. Murtiin kun maal ta’a ree, maal ta’a? Nuyi qajeelota wajjin lakkaa’amnaa, moo hamoota wajjin keessaa ramadamnaa?”

> “Manni waldaan ka’i, Waaqayyo duratti duubatti-deebi’uumsa ishee irraa haa qalbifattu. Eegdoti haa dammaqan, malakataas sagalee ifa ta’e haa kennan. Kun akeekkachiisa ifa ta’ee nuti labsuu qabnudha. Waaqayyo tajaajiltoota isaa akkana jedhee ajaja, ‘Sagalee ol kaasi, hin qusatin, sagalee kee akka malakataatti ol kaasi, saba koo irra-daddarbaa isaanii, mana Yaaqoobis cubbuu isaanii mul’isi.’ Xiyyeeffannaan sabaa argamuu qaba; yoo kun ta’uu baate, carraan hundi faayidaa hin qabu; utuu maleekaan samii irraa bu’ee isaanitti dubbates, dubbiin isaa akka gurra qabbanaa’aa du’aatti dubbatuutti caalaa homaa hin fayyadu. Waldaan hojii irratti ka’uu qabdi. Hafuuri Waaqayyoo karaa ishee qopheessituu malee gonkumaa dhufuu hin danda’u. Qorannoon garaa cimaa jiraachuu qaba. Kadhannaan tokkummaa qabu, itti fufiinsa qabu jiraachuu qaba; amantiidhaanis abdachiisa Waaqayyoo qabachuun jiraachuu qaba. Akka bara duriitti uffata qaamaa keessa uffata gaddaa uffachuun utuu hin ta’in, salphinni lubbuu gadi fagoo ta’e jiraachuu qaba. Of-gammachiisuu fi of ol-guddisuuf sababii jalqabaa illee hin qabnu. Harka jabaa Waaqayyoo jala of gad qabuu qabna. Inni barbaaddota dhugaa jajjabeessuu fi eebbisuuuf ni mul’ata.”

> “କାମଟି ଆମ ସମ୍ମୁଖରେ ଅଛି; ଆମେ କି ଏହାରେ ନିୟୋଜିତ ହେବୁ? ଆମେ ଶୀଘ୍ର କାମ କରିବାକୁ ହେବ, ଆମେ ଦୃଢ଼ତାର ସହିତ ନିରନ୍ତର ଆଗକୁ ବଢ଼ିବାକୁ ହେବ। ପ୍ରଭୁଙ୍କ ମହାଦିନ ପାଇଁ ଆମେ ପ୍ରସ୍ତୁତି କରୁଥିବା ହେବା ଉଚିତ। ହରାଇବାକୁ ଆମ ପାଖରେ କୌଣସି ସମୟ ନାହିଁ, ସ୍ୱାର୍ଥପର ଉଦ୍ଦେଶ୍ୟରେ ନିୟୋଜିତ ହେବା ପାଇଁ ମଧ୍ୟ କୌଣସି ସମୟ ନାହିଁ। ଜଗତକୁ ସତର୍କ କରାଯିବାକୁ ଅଛି। ଅନ୍ୟମାନଙ୍କ ସମ୍ମୁଖରେ ଆଲୋକ ପ୍ରକାଶ କରିବା ପାଇଁ ବ୍ୟକ୍ତିଗତ ଭାବେ ଆମେ କ’ଣ କରୁଛୁ? ଈଶ୍ୱର ପ୍ରତ୍ୟେକ ମନୁଷ୍ୟଙ୍କୁ ତାଙ୍କର କାମ ଅପେକ୍ଷା କରାଇଛନ୍ତି; ପ୍ରତ୍ୟେକଙ୍କର ଏକ ଭୂମିକା ଅଛି, ଏବଂ ଆମ ଆତ୍ମାମାନଙ୍କର ବିପଦ ବ୍ୟତୀତ ଆମେ ଏହି କାମକୁ ଅବହେଳା କରିପାରିବୁ ନାହିଁ।”

> “হে মোৰ ভাইসকল, তোমালোকে পবিত্ৰ আত্মাক দুখ দিবানে, আৰু তেওঁক আঁতৰি যাবলৈ বাধ্য কৰিবানে? তোমালোকে ধন্য ত্ৰাণকৰ্তাক বাহিৰতে ৰাখিবানে, কাৰণ তোমালোক তেওঁৰ উপস্থিতিৰ বাবে অপ্রস্তুত? তোমালোকে সত্যৰ জ্ঞান নোহোৱাকৈ আত্মাসকলক নষ্ট হ’বলৈ এৰি দিবানে, কাৰণ যীচুৱে তোমালোকৰ বাবে বহন কৰা বোজা বহিবলৈ তোমালোকে নিজৰ আৰামক অত্যধিক ভাল পাও? আহা, আমি নিদ্ৰাৰ পৰা জাগো। ‘সচেতন হওক, সজাগ হওক; কাৰণ আপোনালোকৰ প্ৰতিপক্ষ চয়তান গর্জন কৰা সিংহৰ দৰে ঘূৰি ফুৰি আছে, যাক পায় তাক গ্ৰাস কৰিব বিচাৰি।’” Review and Herald, March 22, 1887.

Back to Articles