Article

# Kitaaba Daani’eel - Lakkoofsa Kudha Lamaa

Dukkana

Author

Jeff Pippenger

Published

December 7, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Jechi yookaan himaan guutamee dubbii hafuuraan kenname keessatti yeroo lama dubbatamu ergaan ergamaa lammaffaa tiif mallattoo dha.

> Bara mootummaa Nebukadnezaar waggaa lammaffaatti Nebukadnezaar abjuuwwan abjoote; isaaniinis hafuurri isaa jeeqame, hirribnis isa irraa cite. Kana irratti mootichi warra falfaltootaa, warra urjii ilaaltotaa, warra qorichaan hojjetan, fi warra Kaldootaa akka waamaman ajaje, abjuu isaa mootichaaf akka ibsanitti. Kanaafis dhufanii mooticha duratti dhaabbatan. Mootichis akkana isaaniin jedhe: “Ani abjuu tokko abjooteera; abjuu sana beekuudhaafis hafuurri koo jeeqameera.” Daani’el 2:1–3.

“dukkana” halkan keessaa, Nebukadnezaar waa’ee fakkii tokkoo abjuu abjote; garuu abjuu sana yaadatti deebisee yaadachuu hin dandeenye. Abjuu halkanii keessatti waa’ee fakkii tokkoo abjote; garuu abjuun waa’ee fakkii sanaa akkuma halkanii inni keessatti abjuu sana abjoote sanaa dukkanaa’ee ture, hubannaasaattis akkasuma dukkanaa’ee ture.

> ତାହାପରେ କଲ୍ଦୀୟମାନେ ରାଜାଙ୍କୁ ସୁରିୟ ଭାଷାରେ କହିଲେ, ହେ ରାଜନ୍, ଚିରଜୀବୀ ହେଉନ୍ତୁ; ଆପଣଙ୍କ ଦାସମାନଙ୍କୁ ସ୍ୱପ୍ନଟି କହନ୍ତୁ, ଆମେ ତାହାର ବ୍ୟାଖ୍ୟା ପ୍ରଦର୍ଶନ କରିବୁ। ରାଜା କଲ୍ଦୀୟମାନଙ୍କୁ ଉତ୍ତର ଦେଇ କହିଲେ, ଏହି ବିଷୟଟି ମୋ ପାଖରୁ ଚାଲିଯାଇଛି; ଯଦି ତୁମେ ମୋତେ ସ୍ୱପ୍ନଟି ଓ ତାହାର ବ୍ୟାଖ୍ୟା ଜଣାଇବ ନାହାଁ, ତେବେ ତୁମମାନଙ୍କୁ ଖଣ୍ଡଖଣ୍ଡ କରାଯିବ, ଏବଂ ତୁମମାନଙ୍କ ଘରଗୁଡ଼ିକୁ ମଳକୁଣ୍ଡରେ ପରିଣତ କରାଯିବ। କିନ୍ତୁ ଯଦି ତୁମେ ସ୍ୱପ୍ନଟି ଓ ତାହାର ବ୍ୟାଖ୍ୟା ପ୍ରଦର୍ଶନ କର, ତେବେ ତୁମେ ମୋ ପକ୍ଷରୁ ଉପହାର, ପୁରସ୍କାର ଓ ମହା ସମ୍ମାନ ପାଇବ; ତେଣୁ ମୋତେ ସ୍ୱପ୍ନଟି ଓ ତାହାର ବ୍ୟାଖ୍ୟା ପ୍ରଦର୍ଶନ କର। ଦାନିଏଲ 2:4–7।

Qorumsi fakkeenya bifa Nebukadnezaar abjuu fakkaattii isaa irratti godhame, eenyu akka fakkaattii dukkanaan haguugame tokko sirriitti raajii keessatti ibsu danda’u, akkasumas hiika qabiyyee abjuu sanaa kennuu danda’u adda baasuuf kan qophaa’e qorumsa ture. Ergaan ergamaa lammaffaa inni seenaa Miileroota keessatti ergaa Iyya Waaqaa Halkan Giddugaleessaa wajjin walitti makametti, Eliyaasiin falmii Tulluu Qarmeloos irratti godhameen dursee fakkeeffamee ture. Innis akkasuma qorumsa ture; inni eenyu akka Waaqa dhugaa ta’e qofa utuu hin ta’in, eenyu akka raajicha dhugaa ta’es mul’isuuf ture. Wiiliyaam Miiler, kan Obboleettiin Waayit kallattiidhaan Eliyaasiin fakkeeffame jechuun dubbattu, Tulluu Qarmeloos irratti Eliyaas bakka bu’a ture. Haa ta’u malee, kan bakka buufamaa ture Wiiliyaam Miiler mataan isaa utuu hin ta’in, qajeelfamoota hiika raajii inni hubachuuf geggeeffamee turetu caalaatti ture. Tulluu Qarmeloos irratti, raajonni waaqa dhiiraa Ba’aal fi raajonni waaqa dubartii Ashtaroot raajota sobaa akka ta’an ifatti mul’ifamanii turan. Seenaa Miileroota keessatti immoo, waldoonni Pirootestaantii akka raajota sobaa ta’an, akkuma Tulluu Qarmeloosiin fakkeeffametti, mul’ifamanii turan.

Yommuu waldoonni Pirootestaantii seerota hiika raajii kan William Miller irraa mormii isaanii mul’isan, isaan intallan Roomaa ta’an. Akka raajummaatti, intalli fakkii haadha isheeti. Qorumsi Pirootestaantonni seenaa Millerite keessatti kufan sun, qorumsuma fakkii bineensichaa (intala) addaan baasee fi uume ture. Achi keessatti gaanfi Pirootestaantummaa dhugaa, gaanfa Pirootestaantummaa gantummaa mormuun mul’ate. Nebukaadnezar hiika tokko gaafachaa ture; kana gochuudhaanis, karaa qajeelcha Waaqaatiin mul’ata raajota sobaa fi raajota dhugaa lamaan isaanii iyyuu uumu keessatti hirmaataa ture.

> Isaan deebisanii akkana jedhan, Mootichi abboota tajaajiltoota isaatti abjuu sana haa himu; nus hiika isaa ni ibsina. Mootichi immoo deebisee akkana jedhe, Isin waanichi na irraa darbee akka taʼe argitanii, yeroo bitachuuf akka yaaltan ani dhugumaan beeka. Garuu yoo abjuu sana naaf beekumsaan hin ibsine, isin irratti murtiin tokko qofa jira; isin yeroo jijjiiramutti hamma gaʼutti, sobaa fi dubbii mancaʼe fuula koo duratti dubbachuuf qopheessitaniirtu; kanaafuu abjuu sana naaf himaa, anis isin hiika isaa ibsuu akka dandeessan nan beeka. Daaniʼel 2:7–9.

Yeroo yeroo qormaataa xumuramanitti, garaagarummaan Tulluu Qarmeloos irratti fi Onkoloolessa 22, 1844tti mul’ifamee ture, boqonnaa lammaffaa kitaaba Daani’el keessattis ni agarsiifame. Fakkiiwwan raajii sadan—kan Tulluu Qarmeloos, seenaa Millerootaa fi abjuu Nebukadnezzar kan fakkii sanaa—keessatti xiyyeeffannaan hiika raajii sirrii irratti kan kaa’ame yoo ta’u, kunis Eliyaas, Miller fi Daani’eltiin bakka bu’ameera. Hiikni abjuu sanaa ergaa hiikni isaa banameedha; seenaa keessatti gareewwan raajota lama yommuu mul’atanitti inni ifa ta’a.

> Kaaldoonni mootichaan dura deebisanii, “Dhimma mootichi gaafate nama isa mootichaaf ibsu dandeessu lafa irratti tokko illee hin jiru; kanaafis mootii, gooftaa, yookaan bulchaa, wanta akkasii falfalaa tokko irraa iyyuu, yookaan urjii ilaalee hiiku tokko irraa iyyuu, yookaan Kaaldoonii tokko irraa iyyuu gaafate hin jiru. Wanti mootichi barbaadu kun waan baay’ee ulfaataa dha; isa mooticha duratti ibsu kan danda’u namni biraa hin jiru, waaqolii qofa malee; iddoo isaanii garuu foon wajjin miti” jedhan. Kanaaf mootichi ni aare; dheekkamsi isaa baay’ee cimaa ture, ogeessota Baabilon hundumaas balleessuuf ni ajaje. Daani’el 2:10–12.

Gaara Qarmeloositti Eliyaas qormaata sana dhiheesse; qormaanni inni dhiheesses eenyutu Waaqayyo dhugaa taʼe qofa mulʼisuuf utuu hin taʼin, eenyutu raajii dhugaa taʼe illee mulʼisuuf ture. Daaniʼel boqonnaa lammaffaatti immoo, Qaldiyaanonni qormaata garaagarummaa dhugaa fi sobaa mulʼise sana adda baasu. Isaan hiikni Nebukadnezaar barbaadu sun Waaqayyoon qofa irraa beekamuu akka dandaʼu, namaan garuu akka hin taane ibsu. Akkasumas, yeroo “mootichi waan cimaa tokko gaafata” jedhanitti, hariiroon Nebukadnezaarii fi ogeeyyii isaa amantii wajjin qabu hariiroo sirrii hin taane akka taʼe komatan. Isaan mootichi, mootummaa bakka buʼu sun, naannoo amantii keessatti — naannoo isaan aangoo irratti akka beekamanitti hubatame sana keessatti — harka hin galfatin jechuun hawwu. Isaan buʼuura walitti makamuun mootummaa fi mootummaa amantii mormaa hin jiran; garuu Nebukadnezaar inni mootummaa bakka buʼu sun waldaa amantii toʼachuuf akka jedhu mormaa jiru. Yoo hoggantoonni amantii mootummaa irratti bulchan, hariiroo mootummaa fi amantii akkasii wajjin isaan gammadu. Qormaanni bifa bineensaa immoo bakka nuti mootummaa bara baraa keenya murteessinu dha — akkuma mulʼata abjuu bifa Nebukadnezaarii — qormaata jireenyaa fi duʼaa ti.

> Akkasumas, ogeeyyonni ni ajjeefamaniif labsichi baʼe; isaanis Daaniʼelii fi hiriyoota isaa ajjeefamuuf barbaadan. Yommus Daaniʼel ogummaa fi yaada qajeelaadhaan Ariyook, ajajaa eegumsa mootummaa, isa ogeeyyii Baabilon ajjeesuuf baʼe sanaaf deebii kenne; innis Ariyook ajajaa mootichaatiin, “Mooticharraa labsiin akkas ariitiidhaan maaliif baʼe?” jedhee gaafate. Yommus Ariyook dhimma sana Daaniʼeliif beeksise. Daaniʼel 2:13–15.

ଯେତେବେଳେ ଦାନିଏଲ୍‌ ଏପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଅଜଣା ଥିବା ମୂର୍ତ୍ତିର ସ୍ଵପ୍ନସହ ସମ୍ବନ୍ଧିତ ଜୀବନ ଓ ମୃତ୍ୟୁପରିସ୍ଥିତିର ଅର୍ଥବୋଧ ବିଷୟରେ ପ୍ରକାଶିତ ହୁଅନ୍ତି, ସେତେବେଳେ ସେ ଏକ ଶତ ଚୁଆଳିଶ ହଜାରଙ୍କ ପାଇଁ ଏହି ସତ୍ୟର ପ୍ରକାଶକ ଭାବେ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରନ୍ତି ଯେ, ସେମାନେ ତିନି-ପଦକ୍ରମୀୟ ପରୀକ୍ଷା ପ୍ରକ୍ରିୟାର ଦ୍ୱିତୀୟ ଏବଂ ଦୃଶ୍ୟମାନ ପରୀକ୍ଷାର ଇତିହାସରେ ଅଛନ୍ତି। କିନ୍ତୁ ଦାନିଏଲ୍‌ କେବଳ ସେମାନଙ୍କୁ ମାତ୍ର ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରୁନାହାନ୍ତି ଯେମାନେ ଠିକ୍ ଆହାର গ্ৰହଣ କରିବାକୁ ଚୟନ କରିଥିଲେ ଏବଂ ତେଣୁ ପ୍ରଥମ ପରୀକ୍ଷା ଉତ୍ତୀର୍ଣ୍ଣ ହୋଇଥିଲେ, ବରଂ ସେ ଏହି ମାନବ ପ୍ରତିନିଧିଙ୍କୁ ମଧ୍ୟ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରନ୍ତି, ଯାହାଙ୍କୁ ଦେବତା ବାଇବେଲୀୟ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀ ବିଷୟରେ ବିଶେଷ ଅନ୍ତର୍ଦୃଷ୍ଟି ଦେଇଥିଲେ।

> Ijoollee afran kana ilaalchisee, Waaqayyo barumsa fi ogummaa hundumaa keessatti beekumsaa fi dandeettii isaanii kenne; Daaniʼelis mulʼata hundumaa fi abjuu hundumaa keessatti hubannaa qaba ture. Daani'el 1:17.

Afuriin amanamoo Ibroota afran sun qormaata nyaataa hunda darbanii turan iyyuu, Daana’el ergamaa mul’ataa fi abjuu ta’uuf filatame. Daana’el ergamaa raajii, akkuma Eliyaas, Yohaannis Cuuphaa, Yohaannis Mul’ataa, Wiiliyaam Miilar, fi Future for America’n bakka buufame, bakka bu’a. Ergamaan raajii yeroo kam iyyuu qormaata raajii irraa adda hin baafamu.

Yeroo Kiristoositti, warri dhugaa-baatummaa Yohaannis didan, Yesuusiin fayyadamuu hin dandeenye. Seenaa Milleraayitii keessatti, warri ergaa isa jalqabaa (kan William Milleriin bakka buufame) didan, ergaa isa lammaffaatiin fayyadamuu hin dandeenye. Seenaawwan lamaan keessatti warri amanamoon adeemsi qormaataa gara maalitti akka geessu hin hubanne. Bartoonni fannifamuu isaa arguuf didan, yeroo ifatti akka ta’u isaanii himametti illee. Milleraayitoonni abdii-cituu guddaa sana argu hin dandeenye. Daani’el immoo, yeroo Ariyook irraa haala jireenyaa fi du’aa abjuu fakkii Nebukadnezaar waliin walqabatu beeksifametti, qabiyyeen abjuu sanaa maal akka ta’e yookaan qormaanni fakkii sanaa gara maalitti akka geessu hin beekne. Wanti inni beeku qofa, inni sun dhimma jireenyaa fi du’aa ta’uu isaa ture. Kanaafuu Daani’el hiika isaa hubachuuf yeroo isa barbaachisa ture.

> Achi irratti Daaniʼel ol seenee, mootichi yeroo akka isaaf kennu kadhate; innis hiikkaa sana mootichaatti akka beeksisuuf. Daaniʼel 2:16.

Daanyel imticha isa duraa irratti nyaata (mala hojii) isa nyaachuuf murteesse keessatti amantii agarsiisee ture. Kanaafis yeroo isaaf kenname; akkuma bartoonni yeroo Kiristoositti argatan sana. Yeroon bartootaaf kenname sun dheerina yeroo du’a, awwaalamuu, du’aa ka’uu, fi ol-ba’iinsa isaa isa jalqabaa kan Kiristoosii dha; inni bartoota karaa Emaahus irratti wal arguun dura, ergasii immoo ammas kutaa olka’aa keessatti. Achiis dhuma yeroo sana irratti Inni Hafuura Qulqulluu isaan irratti afuufe.

> Kana dubbatee kana jedhee booddee, isaan irratti hafuuree baafate; isaaniinis, “Hafuura Qulqulluu fudhadhaa” jedhe. Yohaannis 20:22.

Hisqiʼeel ni raajii dubbate; lafeen duʼan walitti qabaman. Ergasii Hisqiʼeel ammas raajii dubbate; Hafuurri Qulqulluun qaamota haaraa uumaman irratti afuufame, isaanis akka waraana jabaa taʼanii miilla isaanii irratti dhaabbatan. Yeroo Kiristoos bartoota irratti afuufe, inni hubannaa isaanii bane.

> Inni akka isaan Caaffata qulqullaaʼoo hubatanitti sammuu isaanii bane. Luqaas 24:25.

Raajonni raagtonni hundinuu waaʼee dhuma addunyaa dubbatu; Daaniʼelis kana irraa adda miti. Yeroon inni gaafate yeroo akka inni ifa argatuu dandaʼu ture. Yeroon eegumsaa Millariitotaaf ture immoo, abdii kutannaa jalqabaa irraa eegalee hamma isaan yeroo turtii keessatti akka jiran, raajiiwwan Maatewos boqonnaa digdamii shanii fi Habaaquuq boqonnaa lamaa wajjin walitti hidhata qabuun, hubatanitti ture. Seenaa yeroo turtii keessatti argamu, seenaa Millariitotaa keessatti, yeroo ergaa ergamaa lammaffaa keessatti guutame. Daaniʼel boqonnaan lama seenaa isuma sana bakka buʼa; kanaafuu, gaaffiin isaa yeroo gaafachuu karaa raajiitiin yeroo turtii Millariitotaa wajjin wal sima. Kanaafis, gaaffiin Daaniʼel yeroo gaafachuu fi yeroo turtii Millariitotaa yeroo turtii warra dhibba afurtamii afur kuma sana bakka buʼa; kunis Adoolessa 18, 2020 jalqabe.

Gaaffiin Daani’eel suuraa abjuu Nebukadnezaar hubachuuf yeroo akka kennamu gaafate, Mul’ata boqonnaa kudha tokkoffaatti guyyoota sadii fi walakkaa ragoonni lamaan karaa irra du’anii ciisanitti fakkeeffamee dhihaata. Seenaa guyyoota sadii fi walakkaa Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti, guyyoota sadii fi walakkaa jechuun mallattoo fakkeenyaatiin lafa onaa raajii bakka bu’an keessatti, sagaleen tokko ni iyya. Sagaleen namaa, inni Jajjabeessaa tiin warra boqonnaa gogaa du’e dammaqsuu fi jireenyatti deebisuuf tajaajilamu, Daani’eeliin bakka bu’ameera; isaafis mul’anni raajii waa’ee abjuun sun maal akka turee fi maal akka agarsiisu kennameera. Sagaleen lafa onaa keessatti iyyu, akkuma Daani’eeliin bakka bu’ameen, hubannaa raajii abjuu fi mul’ataa kennameefii jira. Sagaleen sun ni iyya; kanaanis ergaa Iyyi Halkan Giddugaleessaa isaaf kennamuu adda baasa; iyyichis halkan giddugaleessaatti kennama, innis dukkana bakka bu’a.

Halkan walakkaa gadi fagoo halkan walakkaatti sagaleen (Daani’el) ergaa dukkanaan haguugameef hubannaa argate. Ajajni sagaleedhaaf (Hisqi’el) kenname, lafee gogaa du’aniif raajii akka dubbatuudha. Inni akkas gochuun, Jajjabeessaan warra karaa irratti du’an irratti afuufamee, isaanis “jiraachifamu.” Garuu jiraachifamuun sun kadhannaadhaan qofa raawwatama. Kadhannaan seenaa lafee gogaa du’anii karaa irratti ajjeefamanii sanaa deebisanii jiraachisuu keessatti mallattoo karaa tokko dha. Daani’el akka raajiiatti mallattoo karaa sana bakka sirrii mallattoon karichaa itti beekamutti ni bakka bu’a.

> “Nu keessaa dhugumaan waaqeffannaa dhugaa haaromfamuu arguun, wantoota nu barbaachisan hunda keessaa isa guddaa fi ariifachiisaa dha. Kana barbaaduun hojii keenya isa jalqabaa taʼuu qaba. Eebba Gooftaa argachuuf carraaqqiin cimaa barbaachisaa dha; kunis Waaqayyo eebba Isaa nuuf kennuuf fedhii hin qabu waan taʼeef miti, garuu nuti isa fudhachuuf qophoofne waan hin taʼiniif. Abbaan keenya isa samii, warra Isa kadhatanitti Hafuura Qulqulluu Isaa kennuuf, akkuma warri lafa irraa ijoollee isaaniif kennaa gaarii kennuuf fedhan caalaa fedhii qaba. Garuu hojii keenya jechuun, cubbuu himachuu, of gadi deebisuu, qalbii jijjiirrachuu, fi kadhannaa cimaadhaan, haalota Waaqayyo eebba Isaa nuuf kennuuf waadaa gale guutuu dha. Haaromsi gaaffii kadhannaatti deebii taʼeen alatti eegamuu hin qabu. Uummanni Hafuura Qulqulluu Waaqayyoo irraa akkasitti hiyyeessa taʼee hamma jiru keessatti, lallaba Dubbiichaa dinqisiifachuu hin dandaʼu; garuu yeroo humni Hafuuraa garaa isaanii tuqu, sana booda barsiisawwan kennaman buʼaa malee hin taʼan. Barsiisa Dubbii Waaqayyootiin qajeelfamanii, mulʼachuu Hafuura Isaatiin, hubannaa sirrii hojii irra oolchuun, warri walgaʼii keenya irratti argaman muuxannoo gatii guddaa qabu argatu; gara mana isaaniitti deebiʼaniis, dhiibbaa fayya qabeessa taʼe geessisuuf qophaaʼoo taʼu.”

> “Warriin durii mallattoo baatan sun kadhannaa keessatti Waaqa wajjin qabsoo gochuun maal akka taʼe, akkasumas dhangalaʼuu Hafuura Isaa keessatti gammaduun maal akka taʼe ni beekan turan. Garuu isaan amma iddoo hojii irraa darbuutti jiru; eenyutu immoo bakka isaanii guutuuf ol kaʼaa jira? Dhaloota ol guddachaa jiru wajjin haalli isaa maal fakkaata? Isaan gara Waaqaatti mootummaa argataniiru moo? Nuti hojii mana qulqullummaa samii keessatti adeemsifamaa jiruuf dammaqneerra moo, yookaan utuu nuti dammaqnu dura humna dirqisiisaa taʼe tokko waldaa irratti akka dhufu eegaa jirraa? Waldaan guutuun haaromfamuu akka arginu abdachaa jirraa? Yeroon sun gonkumaa hin dhufu.”

> “Namoonni waldaa keessa jiran kanneen hin jijjiiramnee fi kadhannaa cimaa, injifannoo fidu keessatti gara tokkummaa dhugaa hin seenne jiru. Hojii kana dhuunfaatti jalqabuu qabna. Caalmaan kadhachuu qabna; dubbachuun immoo xiqqeessuu qabna. Hamminni baayʼachaa jira; sabni immoo, hafuura fi humna malee bifa qofa waaqeffannaa fakkaatuun akka hin quufne barsiifamuu qaba. Yoo gara qorannaa garaa keenyaa, cubbuu keenya dhiisuu, fi amala hammeenya keenya sirreessuuf ciminaan fuulleffanne, lubbuun keenya gara faayidaa hin qabneetti ol hin kaafamtu; of irratti amanamummaa hin qabaannu; hubannoo yeroo hunda turu kan guutummaan keenya Waaqa irraa taʼuu isaa ni qabaanna.” Selected Messages, book 1, 121, 122.

Daaniʼel nyaata filatee nyaatu irratti amantii hundeeffatee, adeemsa qorannoo mulʼataan isaaf dhiyaate keessa seene; adeemsi kunis mala nyaata isaa keessatti argisiifame sana akka fayyadamu isa gaafate: jalqabatti Waaqni isaa abjuu sana akka beeksisuu fi hiiku waadaa gale; ergasii immoo abjuu sana mootichaaf dhiyeessuu raawwate. Inni nyaata sirrii, jechuunis mala sirrii qaba ture; achiis ergaa abjuu fakkii Nebukadneezar isa guutummaatti “dukkana” keessa ture dhiyeessuudhaan amantii isaa mulʼataan agarsiisuu qaba ture. Tarkaanfiin isaa itti aanu immoo mulʼina amantii isaa ture; yeroo sanatti yeroo sabni Waaqayyoo dukkana keessa of argan foormulaa waaqayyoo hojii irra oolche.

> “Dukkanni isa hamaa namoota kadhachuu dagatan marsitee qabdi. Qorumsi diinaa dhoksaan hasaasu cubbuutti isaan hawwata; kun hundinuus sababii isaanii kennaa Waaqayyo qophiin waaqa irraa taʼe keessatti, jechuunis kadhannaa keessatti, isaaniif kenne fayyadamuuf hin yaalaniifidha. Ilmaan dhiiraa fi intaloonni Waaqayyoo maaliif kadhachuuf duubatti jedhu? Kadhannaan furtuu harka amantii keessa jiru waan taʼeef, isa kuusaa samii, iddoo qabeenyi humna Daangaa Hin Qabne sana keessatti kuufame, banuudhaaf. Kadhannaa addaan hin cinnee fi eeggannoo cimaa malee, of eeggannoo dhabnee karaa sirrii irraa goruu keenyaaf balaa keessa jirra. Diinni yeroo hundumaa karaa gara teessoo araaraa geessu gufachiisuuf yaala; akka nuti kadhannaa ciminaa fi amantiidhaan ayyaanaa fi humna qorumsa mormuuf nu dandeessisu hin arganneef.” Steps to Christ, 94.

Dammaqina qabiyyee abjuu halkan keessa Nebukadnezaar abjootee sanaatiin, Daani’el michoota isaa sadii wajjin walitti dhiyaatee kadhate.

> Achiis Daaniʼeeli gara mana isaa dhaqee, waan sana Hanaanaya, Mishaʼeelii fi Azaariyaas michoota isaa taʼanitti beeksise; akka isaan waaʼee iccitii kanaa ilaalchisee Waaqa samii irraa araara kadhatan; akka Daaniʼeeli fi michoonni isaa ogeeyyii Baabilon warra hafan wajjin hin badneef. Sana booddee iccitiin sun mulʼata halkan keessaa keessatti Daaniʼeelitti mulʼifame. Ergasii Daaniʼeeli Waaqa samii eebbise. Daaniʼeeli deebisee akkana jedhe, Maqaan Waaqayyoo bara baraa hamma bara baraatti haa eebbifamu; ogummaa fi humni kan isaa ti. Inni yeroootaa fi waqtiilee in geeddara; mootota in buusa, moototas in dhaaba; ogeeyyiif ogummaa, warra hubannaa beekaniifis beekumsa in kenna; inni waanota gad fagoo fi dhokataa taʼan in mulʼisa; inni waan dukkana keessa jiru in beeka, ifnis isaa wajjin in jiraata. Yaa Waaqa abbootii koo, ati ogummaa fi humna anaaf kenniteef, waan nuyi si kadhanne ammas anaaf beeksifteef, ani si galateeffadha, si jajadhes; ati amma dubbii mootichaa nuyiif beeksiftee jirta. Daaniʼeeli 2:17–23.

Achiis Daaniʼel Isa “kan dukkana keessa jiru beeku” jedhamuun badhaafame. Sochiin seera Dilbataa baasuu keessatti adeemsifamaa jiru dukkana keessatti adeemaa jira; warri nyaata waaqayyoo qofa nyaachaa jiraachuu isaanii labsan immoo bifa bineensichaa sanaa ijaaramaa jiru hubachuuf dirqama qabu; bifi sun immoo mallattoo aangoo paaphaasummaa dirqisiisuuf buʼuura amantii fi siyaasaa qopheessa.

Daani'el boqonnaa lamaffaa keessatti seenaan ergamaa lammaffaa keessatti seenaa Millariitotaa qofa akka ibsamu osoo hin taʼin, caalaatti kallattiidhaan inni seenaa ergamaa lammaffaa keessatti sochii ergamaa sadaffaa ni mulʼisa. Qorannoo abjuu fakkii Nebukadnezaar keessatti, qormaanni fakkii bineensichaa ni bakka buʼama. Tarkaanfiileen raajii saba Waaqayyoo haala jireenyaa fi duʼaa seera Dilbataa dhihaachaa jiruuf dammaquu isaanii keessatti, kitaabota Daani'elii fi Mulʼata keessatti baayʼee ifatti addaan baafamanii jiru.

Daani’el, ergamaa seenaa sanaa bakka ergaan jireenyaa yookaan du’aa kan abjuu fakkeenyaa itti gad-lakkifamu bakka bu’a. Inni nyaata hubachuu isaatiin gahee irratti dhaabata; amantiidhaanis Waaqayyo mul’ata sana beeksisuu akka danda’u dubbata, garuu yeroo ni kadhata. Yeroon sunis yeroo turtii dha. Dhuma yeroo turtii sanaatti, waan abjuu dukkanaa’aa Nebukadnezaar keessa ture irratti beekumsi isaaf kennama; garuu sana qofa miti. Inni hubannaa abjuu fakkeenyaa qofa hin argatu; abjuun sunis fakkeenya bineensaa fi qormaata isaa wajjin walqabatu kan agarsiisu dha; kana malees, dhuma yeroo turtii irratti Waaqayyoon galateeffachaa jira, sababni isaas Waaqayyo “ogeessotaaf ogummaa ni kenna, warra hubannaas beekumsa ni kenna; inni wantoota gadi fagoo fi dhokataa ni mul’isa; inni waan dukkana keessa jiru ni beeka, ifnis isa bira in jiraata.”

Daaniʼel asitti galata isaa haala “beekumsi dabalame” keessatti kaaʼaa jira; inni boqonnaa kudha lammaffaa keessatti “ogeeyyiin” “dabalamuu beekumsaa” akka hubatan kan ibsu, akkasumas Waaqayyo “ogeeyyiif” “ogummaa” fi “beekumsa” akka kenneef Isa galateeffachaa jira. Inni kallattiidhaan durboota ogeeyyii wabii godhataa jira; yeroo isaa immoo yeroo turtii wajjin walqabsiisaa jira. Fakkeenya boqonnaa lammaffaa keessatti argamu, sochii ergamaa sadaffaa keessatti raawwii guutuu fi sirrii yeroo turtii kan Maatewos digdamii shanii wajjin kallattiidhaan kaaʼaa jira. Wanti caalaatti barbaachisaan immoo, kitaabni Mulʼataa yeroo cufamuu carraan mootummaa samii dura yeroo muraasa tokko qofa hafetti, Yohannis dubbii raajii kitaabota Daaniʼelii fi Mulʼataa hin cufin jedhamee ajajamuu isaa ti; sababiin isaas, isaan kitaaba tokkicha.

> Innis akkana naan jedhe, “Dubbii raajii macaafa kanaa hin chaabsin; yeroo sun dhiʼaateeraatii. Inni jalʼaa taʼe ammallee jalʼaa haa taʼu; inni xuraaʼaa taʼe ammallee xuraaʼaa haa taʼu; inni qajeelaa taʼe ammallee qajeelaa haa taʼu; inni qulqulluu taʼe ammallee qulqulluu haa taʼu.” Mulʼata 22:10, 11.

Yeroon raajii Daani’elii fi Mul’ataa hiikamuu qabu yeroo tursiisaa fakkeenya dubarran kudhanii keessatti ta’a; yeroon sunis kadhannaa Daani’el yeroo gaafateen bakka buufama. Gaaffiin isaa yeroo gaafachuun kadhannaan itti fufe; kunis ka’umsa lafeewwan goggogoo du’an keessaa dura ta’uun isaa dirqama. Yeroo beekumsi dabale sana keessatti, hubannoon fakkii abjuu dukkanaan haguugame sanaa mul’ifame, Waaqayyo Daani’elif waan biraas hojjete. “Inni wantoota gadi fagoo fi dhokataa ni mul’isa.” Wanti dhokataan seenaa Iyya Giddugaleessaa sanaa raajii Mul’ataa keessatti argamu kan yeroo qorumsi cufamuuf jedhu sanatti hiikamuudha. Wanti “gadi fagoo fi dhokataa” sunis “dhugaa” dha.

Dhugaan furtuu raajii taʼee ergamaa Daaniʼeeliin bakka buʼameef banuu taʼa; kunis seenaa dhokataa “kakuuwwan torbaa” akka beekamutti ni taasisa. Seenaa dhokataan sun seenaa mallattoowwan raajii sadii dha. Isa jalqabaa abdii kutannaa dha; inni dhumaa immoo, akkuma seenaa Miileriitonni mulʼisanitti, abdii kutannaa dha. Jechi Ibrootaa “dhugaa” jedhamee hiikamu, “Afaan-beekaa Dinqisiisaa” sanaan qubee jalqabaa, kudha-sadaffaa, fi qubee dhumaa alifbeetii Ibrootaa walitti makuudhaan uumame. Yesus inni jalqabaa fi inni dhumaa dha; Innis “dhugaa” dha. Caasaan jechichaa isa “Afaan-beekaa Dinqisiisaa” sanaan uumame, mallattoowwan raajii sadii kanneen seenaa dhokataa “kakuuwwan torbaa” taʼan ni mulʼisa; isaanis hamma Daaniʼeel “yeroo” gaafatee gara kadhannaatti deemetti cufamanii turan.

Abdiin Guraandhala 18, 2020 mallattoo daandii isa jalqabaa ture; innis abdiin guraandhalaa mallattoo daandii keessaa isa dhumaa sadan keessaa isa dhumaa, jechuunis seera Dilbataa wajjin walqabatu ni agarsiisa. Qubee giddu galeessaa, qubee kudha sadaffaan mallattoo fincilaa ti; akkasumas inni mallattoo daandii giddu galeessaa seenaa dhokataa sagalee torbanii ti. Fincilli sun iyyuu dhageessisa Halkan Walakkaatti durboota gowwootaa keessatti ni bakka bu’a; jechuunis Dhageessisi Halkan Walakkaa seenaa tarkaanfii sadii kan Guraandhala 18, 2020, Dhageessisa Halkan Walakkaa, fi seera Dilbataa dhihoo dhufu keessaa mallattoo daandii giddu galeessaa waan ta’eef. Akkuma halkaniin walakkaa ta’een, yeroo gara sa’aatii kudha sadaffaatti ce’a; achittis mul’anni ifaan mul’atu kan durboota gowwootaa isaanii keessatti ibsame jechuun, isaan zayitii warqee hin qabne ta’uu isaanii hubachuudhaan ni mul’ata.

ᱯᱨᱚᱠᱟᱥ ᱯᱚᱛᱚᱵ ᱮᱞᱮᱵᱮᱱ ᱵᱷᱟᱜᱟᱞᱟᱠ ᱛᱮ “ᱛᱤᱱ ᱟᱨ ᱟᱫᱷᱟ ᱫᱤᱱ” ᱨᱮᱱ ᱯᱨᱚᱛᱤᱠᱟᱛᱢᱚᱠ “ᱵᱤᱨ-ᱫᱤᱥᱚᱢ” ᱨᱮ, ᱤᱥᱚᱨᱟᱹᱜ ᱞᱚᱠ ᱠᱚ “ᱥᱟᱛ ᱥᱟᱢᱟᱭ” ᱨᱮᱱ ᱥᱟᱹᱯ ᱨᱮᱱ ᱯᱨᱚᱛᱤᱠᱟᱛᱢᱚᱠ ᱤᱛᱤᱦᱟᱥ ᱨᱮ ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱨᱮᱱᱟᱠ ᱩᱯᱩᱨ ᱠᱚᱣᱟᱜᱼᱟ। ᱚᱱᱟ ᱚᱠᱛᱚ ᱨᱮᱱ ᱢᱩᱪᱟᱹᱛ ᱨᱮ, ᱩᱱᱠᱩ ᱮᱛᱚᱵᱚᱱ ᱛᱟᱹᱭᱟᱨᱟ ᱠᱚᱣᱟᱜᱼᱟ ᱡᱮ ᱩᱱᱠᱩ ᱪᱷᱤᱱᱡᱽᱨᱟ ᱟᱠᱟᱱᱟ, ᱡᱮ ᱩᱱᱠᱩ ᱯᱟᱯ ᱠᱟᱫᱟ, ᱡᱮ ᱩᱱᱠᱩᱣᱟᱜ ᱦᱟᱯᱟᱨᱟᱢ ᱠᱚᱦᱚ ᱯᱟᱯ ᱠᱟᱫᱟ, ᱡᱮ ᱩᱱᱠᱩ ᱤᱥᱚᱨᱟᱹᱜ ᱵᱤᱨᱩᱫᱽᱫᱷ ᱨᱮ ᱪᱟᱞᱟᱜ ᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱨ ᱡᱮ ᱤᱥᱚᱨᱦᱚ ᱩᱱᱠᱩᱣᱟᱜ ᱵᱤᱨᱩᱫᱽᱫᱷ ᱨᱮ ᱪᱟᱞᱟᱜ ᱠᱟᱱᱟ। ᱚᱱᱟ ᱩᱯᱞᱟᱵᱫᱷᱤ ᱩᱱᱠᱩᱠᱮ ᱞᱮᱵᱤᱭ ᱯᱩᱛᱷᱤ 26 ᱨᱮᱱ ᱯᱨᱟᱨᱛᱷᱚᱱᱟ ᱯᱨᱟᱨᱛᱷᱚᱱᱟ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱟᱹᱜᱩᱭᱟ। ᱚᱱᱟ ᱩᱯᱞᱟᱵᱫᱷᱤ, ᱡᱮ ᱩᱱᱠᱩᱠᱮ ᱞᱮᱵᱤᱭ ᱯᱩᱛᱷᱤ 26 ᱨᱮᱱ ᱯᱨᱟᱨᱛᱷᱚᱱᱟ ᱯᱨᱟᱨᱛᱷᱚᱱᱟ ᱠᱚ ᱯᱨᱟᱨᱛᱷᱚᱱᱟ ᱠᱚᱣᱟᱜᱼᱟ, ᱯᱨᱚᱛᱤᱠ ᱨᱮ ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ ᱯᱚᱛᱚᱵ 2 ᱨᱮᱱ ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ ᱯᱨᱟᱨᱛᱷᱚᱱᱟ ᱥᱟᱶ ᱢᱮᱞ ᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ ᱯᱚᱛᱚᱵ 9 ᱨᱮᱱ ᱯᱨᱟᱨᱛᱷᱚᱱᱟ ᱫᱚ ᱚᱱᱟᱠᱮ ᱩᱫᱟᱦᱨᱚᱱ ᱠᱟᱱᱟ। ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ ᱡᱮ ᱯᱚᱛᱚᱵ 9 ᱨᱮ ᱞᱮᱵᱤᱭ ᱯᱩᱛᱷᱤ 26 ᱨᱮᱱ ᱯᱨᱟᱨᱛᱷᱚᱱᱟ ᱯᱨᱟᱨᱛᱷᱚᱱᱟ ᱠᱮᱫᱟ, ᱚᱱᱟᱨ ᱠᱟᱨᱚᱱ ᱫᱚ ᱚᱱᱟ ᱩᱱᱤᱭᱟᱜ ᱩᱯᱞᱟᱵᱫᱷᱤ ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱛᱮ ᱵᱮᱥ ᱟᱠᱟᱱᱟ ᱡᱮ ᱩᱱᱤ ᱡᱮᱨᱮᱢᱤᱭᱟᱦ ᱨᱮᱱ ᱤᱥᱚᱨᱟᱹᱜ ᱞᱚᱠ ᱠᱚᱣᱟᱜ ᱵᱚᱱᱫᱤᱛᱣ ᱵᱟᱵᱚᱛ 70 ᱵᱚᱪᱷᱚᱨ ᱨᱮᱱ ᱵᱷᱟᱵᱵᱟᱱᱤ ᱚᱠᱛᱚ ᱨᱮᱱ ᱢᱩᱪᱟᱹᱛ ᱨᱮ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ।

Waggoota torban sana sun seenaa chaappaa saba Waaqayyoo agarsiisu. Waggoota torban sana sun qulqulleessuu Maalaakii boqonnaa sadii fi qulqulleessuu mana qulqullummaa lama Kiristoos raawwate agarsiisu. Isaanis seenaa qormaata fakkii bineensaa agarsiisu. Seenaa sun Fulbaana 11, 2001 irraa jalqabee, seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu irratti xumurama. Dhuma yeroo fakkeenyaawaa waggoota torbanii sanaatti, Daani’el akka kadhachuu danda’uuf “yeroo turtii” barbaada. Kadhannaan isaa yeroo dhoksaan raajii inni dhumaa itti isaaf mul’ifametti deebii argate. Mul’ifamni sun yeroo sabni dhugaan Pirootestaantii Waaqayyoo amma iyyuu yeroo bittinnaa’ee “lafa onaa” keessa ture, jechuunis Waxabajjii 18, 2020 booddee, dhufe. Yeroo sanatti “dhugaan” “sagalee lafa onaa keessatti iyyu”tti mul’ifame.

ିଶୟକୁ ଆଗାମୀ ଲେଖାରେ ଆମେ ଦାନିଏଲ ଦ୍ୱିତୀୟ ଅଧ୍ୟାୟର ଅବଶିଷ୍ଟ ଅଂଶକୁ ଜାରି ରଖିବୁ।

> Akkasumas dheekkamsi Waaqayyo biyya kana irratti ni bobe, abaarsa kitaaba kana keessatti barreeffaman hundumaa ishee irratti fiduuf; Waaqayyos dheekkamsa, aarii fi dallansuu guddaa keessatti biyya isaanii keessaa isaan buqqisee, akkuma harʼa jirutti gara biyya biraatti isaan darbate. Wanti dhokataan kan Waaqayyo Waaqa keenyaati; wanti garuu mulʼifame nuu fi ijoollee keenyaaf bara baraan kan taʼe, akka dubbii seera kanaa hundumaa hojjennuuf. Keessa Deebii Seeraa 29:27–29.

Back to Articles