Article

# Kitaaba Daani’el - Dhibba Tokkoffaa fi Shanamii Shan keessaa Tokkoffaa

Mul’ata Dhumaa Dani’el Dhuma Irran: Imala Walfakkaa Qaro Dhugoo Barsiisan waliin Deemsa Walfakkaataa

Author

Jeff Pippenger

Published

March 24, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Nuti raajii dhumaa Daani’el irratti xiyyeeffannu jalqabneerra; Daani’el akka fakkeenya saba kakuu Waaqayyoo warra guyyoota dhumaa ta’eetti adda baasnee, aayaticha isa jalqabaa boqonnaa isa dhumaa wajjin walqabsiisuudhaan amaloota raajii saba warra guyyoota dhumaa Belteshaazaariin bakka bu’aman sana adda baasuu jalqabneerra. Sabni kakuu Waaqayyoo warra guyyoota dhumaa, sochii ergamaa isa jalqabaatiin Millerootota, akkasumas sochii ergamaa isa sadaffaatiin namoota dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma sana bakka bu’u. Milleroonni fakkeenya durboota kudhanii raawwataniiru; fakkeenyi sunis guyyoota dhumaatti jecha irraa jechaatti irra deebi’amee ni raawwatama.

> “Fakkeenyi gara fakkeenya durboota kudhanii nan deebi’a; isaan keessaa shanan ogeeyyii, shanan immoo gowwoota turan. Fakkeenyi kun qubee isaatiin guutummaatti raawwatameera, akkasumas ni raawwatama; yeroo kanaaf hojii addaa qabaatii; ergaa ergamaa sadaffaatii wajjin wal fakkaatee, raawwatameera, akkasumas hamma xumura yerooatti dhugaa yeroo ammaa taʼee itti fufa.” Review and Herald, August 19, 1890.

Muuxannoon sochii lamaan yeroo dhumaa sanaa muuxannoo Adveentizimii dha.

> “Fakkeenyi intaloota kudhan san kan Maatewos 25 keessatti argamu, muuxannoo saba Adveentistootaas ni ibsa.” The Great Controversy, 393.

ꯃꯤꯂꯂꯔꯥꯏꯇꯁꯤꯡꯅ ꯑꯍꯥꯟꯕ ꯏꯟꯖꯦꯜꯒꯤ ꯃꯥꯏꯇ꯭ꯔꯃꯅꯤꯡꯗ ꯃꯤꯅꯨꯡ ꯎꯠꯂꯛꯄ ꯑꯋꯥꯡꯕ ꯑꯣꯏꯈꯤ, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯃꯈꯣꯏꯒꯤ ꯊꯧꯔꯪꯒꯁꯨ ꯐꯤꯂꯗꯦꯜꯐꯤꯌꯥ ꯀꯤ ꯂꯩꯁꯕꯛꯇ ꯃꯤꯅꯨꯡ ꯎꯠꯂꯛꯄ ꯑꯣꯏꯈꯤ꯫ 1856 ꯒꯤ ꯆꯍꯤꯗ, ꯐꯤꯂꯗꯦꯜꯐꯤꯌꯥꯟ ꯃꯤꯂꯂꯔꯥꯏꯇ ꯃꯥꯏꯇ꯭ꯔꯃꯅꯁꯤ ꯂꯥꯑꯣꯗꯤꯁꯤꯌꯥꯟ ꯃꯥꯏꯇ꯭ꯔꯃꯅꯗ ꯂꯩꯕꯥꯛ ꯑꯣꯏꯍꯜꯂꯛꯈꯤ, ꯑꯃꯁꯨꯡ 1863 ꯒꯤ ꯂꯥꯟꯕꯗ, ꯃꯁꯤ ꯂꯥꯑꯣꯗꯤꯁꯤꯌꯥꯟ ꯁꯦꯕꯟꯊ-ꯗꯦ ꯑꯦꯗꯚꯦꯟꯇꯤꯁꯇ ꯂꯩꯁꯕꯛꯇ ꯍꯦꯟꯅ ꯂꯩꯕꯥꯛ ꯑꯣꯏꯍꯜꯂꯛꯈꯤ꯫

Kumaan afurtamaa fi afurtamni bakka buʼoota sochii ergamaa sadaffaa ti; muuxannoon isaanii immoo waldaa Filadelfiyaa tiin illee bakka buufameera. Bara 1989 keessatti, kitaabni Daaniʼel waldaa Laaʼodiiqeyaa Adveentistii Guyyaa Torbaffaa duratti baname; Fulbaana 11, 2001 immoo, sochiin Adveentistii Laaʼodiiqeyaa jalqabe; Adoolessa 2023 keessa garuu, ceʼumsi deebiʼee gara sochii Filadelfiyaa dhufe.

Beelteshaazaar, yookaan Daani’el, sochii Fiilaadelfiyaa bara dhumaa kan sochii Fiilaadelfiyaa kan Miilaraayitotaa “qubee isaatiin guutummaatti” irra deebi’u bakka bu’a. Lakkoofsi jalqabaa mul’ata isa dhumaa namoota bara dhumaa sana bakka bu’a; dhugaa-baatuun dhumaa mul’ata isa dhumaa immoo dhugaa-baatuu jalqabaa mul’ata isa dhumaa wajjin walii galuu qaba. Adeemsi qulqulleessuu inni boqonnaa kudha lamaffaa Daani’el keessatti ibsame dabalata beekumsaa fi gosa namoota lama isa irraa uumaman adda baasa. Beelteshaazaar bakka-bu’iinsa isa dhumaa warra ogeeyyii bara dhumaa ti. Boqonnaa kudha lamaffaa Daani’el keessatti yoo xiqqaate dhugaa raajii shan sochii Miilaraayitootaaf akka bu’uuraatti tajaajilan jiru; isaan kunis sochii ergamaa sadaffaatti irra deebi’amuu qabu.

Jalqabni jalqabee kan gosa waaqeffattoota lama uumu dha; kanaafis sochii jalqabaa fi xumuraa keessatti fakkeenya dubartoota qulqulluu kudhan sana ni raawwata.

> Garuu ati, yaa Daaniʼel, dubbii kana cufi; kitaabas hamma yeroo dhumaatti mallatteessi: baayʼeen asii fi achi ni fiigu, beekumsi immoo ni baayʼata.... Innis akkana jedhe, “Karaa kee qabadhu, Daaniʼel; dubbiin sun hanga yeroo dhumaatti cufamee fi mallatteeffamee jira. Baayʼeen ni qulqullaaʼu, ni adii taʼu, ni qoramu; warri hamaan garuu hamaa ni hojjetu; hamaa keessaa tokko illee hin hubatu; ogeeyyiin garuu ni hubatu.” Daaniʼel 12:4, 9, 10.

Gargarummaa warra ogeeyyii fi warra hamootaa (gowwootaa) gidduu jiru hubannoo isaanii irratti hundaa’a; jechuunis, dabalata beekumsaa yeroo dhumaatti banamu garaa isaanii keessatti qoodanii hubachuu isaanii irratti—yookaan waggaa 1798 keessatti warra Milleriitotaaf, yookaan waggaa 1989 keessatti warra dhibba afurtamii afur kumaatiif. Uummanni Waaqayyoo Adveentizimii muuxannoo fakkeenya durboota kudhanii taʼuu isaa beekuun isaan irraa barbaachisa; sababiin isaa, hubannaa sana malee, “yeroon dhumaa” dhaloota isa dhumaaaf yoom akka gaʼe, yookaan ergaan yeroo sana hiikamee mulʼate maali akka ture hubachuuf hin barbaadan. Hubannaan muuxannoon Adveentistii adeemsa qormaataa sadarkaa sadii qabu taʼuu isaa—inni guddina dhugaa yeroo yerootti adeemu irratti hundaaʼee fi xumura “jireenya yookaan duʼa” geessisu—malee, waamicha ol-aanaa Adveentistii Guyyaa Torbaffaa hundumaa beekuun hin dandaʼamu. Belteshaazaar uummata akka warra adeemsa qulqulleeffannaa, “qulqulleeffamanii, adii taʼanii, qoramanii” jedhamee bakka buʼame sana keessa darban beekanitti bakka buʼa. Adeemsi qulqulleeffannaa sadarkaa sadii sun iyyuu hojii Hafuura Qulqulluu taʼuu isaa ifatti addaan baafamee ibsameera.

> Haa taʼu malee ani dhuguma isinittin hima; ani deemuun koo isiniif ni wayya; ani yoo hin deemne, Jajjabeessaan gara keessanitti hin dhufu; yoo ani garuu deeme, isa gara keessanitti nan erga. Inni yommuu dhufu immoo, cubbuu, qajeelummaa, murtii ilaalchisee biyya lafaa ni ifa baasa: cubbuu ilaalchisee, sababni isaa isaan anatti waan hin amanneef; qajeelummaa ilaalchisee, sababni isaa ani gara Abbaa koo waanan deemuuf, isin immoo siʼachi ana hin argitan; murtii ilaalchisee, sababni isaa bulchaan biyya lafaa kanaa murtaaʼeera. Ani waan isinitti jedhu hedduu qaba; amma garuu baachuu hin dandeessan. Inni garuu, Hafuuri dhugaa sun, yommuu dhufu, gara dhugaa hundumaatti isin qajeelcha; ofuma isaa irraa hin dubbatuutii; waan dhagaʼu hundumaa dubbata; waan dhufuuf jiru immoo isinitti ni mulʼisa. Yohannis 16:7–13.

Hojiin Hafuuraan durgoota ogeeyyii “dhugaa hundumaatti” geggeessuuf hojjetu, inni addunyaan cubbuu, qajeelummaa fi murtii irratti ifachuu, jechuunis gorsuu yookaan yakkeessuu qaba; kunis tarkaanfiiwwan sadii walumaagalatti Daani’el boqonnaa kudha lama keessatti durgoota ogeeyyii yookaan gowwoota taasisanuma sana dha. Ergaan Yesus hojii Hafuura Qulqulluu akka ta’eetti ibse sun “zayita” dha; inni Daani’el boqonnaa kudha lama keessatti garaagarummaa ogeeyyii fi hamoota gidduu jiru mul’isa. Uummanni Waaqayyoo kan guyyoota dhumaa jiruuf, dhaloota isaanii keessatti dabala beekumsaa jiraachuu hubachuu qabu; beekumsi sunis fakkeenya Maatewos boqonnaa digdamii shan keessatti isaan durgoota gowwoota moo ogeeyyii ta’uu isaanii beekuu isaanii of keessatti qabata.

> “Yohaannis wantoota kana mul’ata qulqulluutti arge. Inni garee durboota ogeeyyii shananan fakkeeffaman, ibsa isaanii sirriitti qopheeffatamee ibsaa jiru arge; akkasumas gammachuu guddaadhaan, ‘Kunoo obsaan qulqullootaa as jira; warri abboommiiwwan Waaqayyoo eeganii fi amantii Yesuus qabatan isaan kana’ jedhee dubbate. Anis sagalee mootummaa samii irraa natti jedhu nan dhaga’e: Barreessi, Warri ammaan asii jalqabee Gooftaa keessatti du’an eebbifamoo dha; Eeyyee, jechuun Hafuurichi, akka isaan dadhabbii isaanii irraa boqotan; hojiiwwan isaanii immoo isaan duukaa bu’u’ jedhe.”

> “Warri jalqabaa fi lammaffaa ergamootaa dhagaʼan keessaa baayʼeen isaanii Kiristoos duumessa samii irratti dhufuu isaa arganii jiraatuu isaanii yaadan. Namoonni dhugaa amanuu isaanii himatan hundinuu akka durboota ogeeyyii taʼanii qooda isaanii bahatanii utuu taʼee, ergaan kun amma kana dura saboota hundumaatti, gosoota, afaanota, fi uummata hundumaatti lallabamee in ture. Garuu shan ogeeyyii turan, shan immoo gowwoota turan. Dhugaan durboota kudhananiin lallabamuu qaba ture, garuu shan qofa tuuta sana wajjin hidhachuuf qophii barbaachisaa taʼe godhatanii turan; isaanis ifa gara isaanii dhufe keessa deddeebiʼan. Ergaan ergamaa sadaffaa barbaachisaa ture. Labsichi kun taʼuu qaba ture. Baayʼeen isaanii ergaawwan ergamaa jalqabaa fi lammaffaa jalatti Misirricha simachuuf baʼan, ergaa ergamaa sadaffaa, ergaa qorumsaa isa dhumaa addunyaaf kennamu, fudhachuu didan.”

> “Ergaan wal fakkaatu yeroo ergamaan inni kaan, kan Mul’ata 18 keessatti bakka buufame, ergaa isaa kennutti raawwatama. Ergaawwan ergamoota isa jalqabaa, isa lammaffaa, fi isa sadaffaa irra deebi’amuu qabu. Waamichi kun waldaadhaaf ni kennama, ‘Isin cubbuu ishee keessatti hirmaattota akka hin taaneef, saba Koo nana, ishee keessaa ba’aa.’ ‘Baabilon guddittiin kufteetti, kufteetti; iddoo jireenyaa seexanotaa, qubsuma hafuurota xuraa’oo hundumaa, manaa hidhaa simbirroota xuraa’oo fi jibbamoo hundumaa taateerti. Sabni hundinuu daadhii dheekkamsa ejja ishee irraa dhuganiiru; mootonni lafaas ishee wajjin ejja raawwataniiru; daldaltoonni lafaas baay’ina qanani’ina ishee irraa sooromaniiru…. Isin cubbuu ishee keessatti hirmaattota akka hin taaneef, dha’ichaawwan ishee irraas akka hin fudhanneef, saba Koo nana, ishee keessaa ba’aa; cubbuun ishee hamma samii ga’eera; Waaqayyos hammina ishee yaadateera’ [Mul’ata 18:2–5].”

> “Boqoddee kanaa tokkoon tokkoon isaa fudhadhaa, of eeggannoodhaan dubbisaa, keessumaa lamaan isa dhumaa kana: ‘Ifni ibsaa si keessatti deebi’ee hin ibsu; sagaleen misirrichaa fi misirrittii si keessatti deebi’ee hin dhaga’amu; daldaltoonni kee namoota gurguddoo lafaa turan; sababni isaas, falfala keetiin saboonni hundinuu gowwoomfamaniiru. Ishee keessattis dhiigni raajotaa, kan qulqullootaa, fi kan warra lafa irratti ajjeefaman hundumaa keessatti argame.’”

> “Eenyummaa dubartoota kudhan sanaa mataa Isaa Kiristoosiin kenname; ibsi kamiyyuu of eeggannoodhaan qoramuu qaba. Yeroon balballi itti cufamu ni dhufa. Nuyi dubartoota qaroo yookaan gowwoo keessaa tokkoon bakka buufamna. Amma garuu eenyu akka qaroo ta’e fi eenyu akka gowwaa ta’e addaan baasuu hin dandeenyu; akkas jechuuufis aangoo hin qabnu. Namoonni dhugaa jal’ina keessatti qabatan jiru; isaanis alaan akka warra qaroo fakkaatu.” Manuscript Releases, volume 16, 270.

Akka Adveentistoota taanee, yeroo seerri Dilbataa dhufuuf jiru keessatti dhiiraa fi dubartoota Baabilon keessaa waamuuf jirru, “dubbii fakkeenyaatiin dubarran qaroo yookaan gowwoota keessaa tokkoon bakka buufamna.” Gareen Yohannis arge, “dubarran qaroo shanan, ibsaa isaanii qopheeffatanii ibsanii jiran” jedhamuun bakka buufame, kan Yohannisis dabalataan “obsaa qulqulloota” qaban, akkasumas “abboomota Waaqayyoo fi amantii Yesuus” eeggan jedhee ibse, isaan kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur ta’anidha; isaanis abboomota Waaqayyoo eeguu, amantii Yesuus hojii irra oolchuu, akkasumas akka isaan dubarran fakkeenya Maatewos boqonnaa digdamii shan keessatti ibsaman ta’an beekuu irraa barbaadamu. Isaan akka isaan dubarran qaroo yookaan gowwoota keessaa tokko ta’an hubachuu qofa utuu hin ta’in, muuxannoo Daani’el keessatti “qulqulleeffamanii, addeeffamanii, qoraman” jedhamuun bakka buufames irra deebi’anii darbus qabu.

> Isaanis teessicha duratti, uumamawwan afran durattis, maanguddoota durattis sirba haaraa fakkaatu tokko faarfatan; sirba sana namni tokko illee barachuu hin dandeenye, warra kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur qofa malee, warra lafa irraa furaman. Isaan dubartootaan of hin xureessine; bikroota waan ta’aniif. Isaan iddoo Hoolichichi deemu hundatti isa duukaa bu’an. Isaan keessaa namoota gidduudhaa furamanii, Waaqayyoofi Hoolichaaf mootummaa jalqabaatti akka firii mootummaa ta’aniiru. Afaan isaanii keessatti gowwoomsaan tokko illee hin argamne; isaan teessicha Waaqayyoo duratti hir’ina hin qabani. Mul’ata Yohannis 14:3–5.

Dhugumaan mata duree shan Daani’el boqonnaa kudha lamaan keessatti bakka bu’aman jiru; isaanis dhugaa sochii Mileriitii ergamaa isa jalqabaa wajjin walqabatan yoo ta’an, sochii namoota dhibba afurtamii afur kumaatiin irra deebi’amanii caalaatti guutummaatti hubatamu. Dhugaawwan sana keessaa tokko adeemsa qulqulleessuu sadarkaa sadii fakkeenya durboota kudhaniin walqabatudha. Dhugaan inni jalqabaa William Miller yeroo raajii ilaalchisee hubate, “yeroo torba” Seera Lewwota boqonnaa digdamii jaha keessa jiru ture; dhugaan sunis Daani’el boqonnaa kudha lama keessatti ibsameera, innis dhugaa jalqabaa seenaa Mileriitii achitti eeramedha.

> Ati garuu si, yaa Daani'el, dubbiiwwan kana cufi, macaafa kanas hanga yeroo dhumaatti chaappaadhaan mirkaneessi; namoonni baayʼeen asii fi achi ni fiigu, beekumsi immoo ni baayʼata. Anis Daani'el ilaale; kunoo, warri kaan lama dhaabatanii turan; tokko qarqara laga sanaa gama kanaan, inni kaan immoo qarqara laga sanaa gama sanaan. Isaan keessaa tokko namicha uffata quncee talbaa uffate, isa bishaan laga sanaa irra tureen, “Dinqiiwwan kanaa dhuma isaanii gaʼuuf hammam yeroo fudhata?” jedheen. Anis namicha uffata quncee talbaa uffate, isa bishaan laga sanaa irra ture sana dhagaʼe; yeroo inni harka isaa mirgaa fi harka isaa bitaa gara samii ol kaasee, Isa bara baraan jiraatuun kakateetti, “Kun yeroo tokkoof, yeroo lamaaf, fi walakkaa yeroo tokkoof taʼa; yeroo humni saba qulqulluu bittinnaaʼuun xumuramu, wantoonni kun hundinuu ni raawwatamu” jedhe. Ani dhagaʼeera; garuu hin hubanne. Kana irratti anis, “Yaa gooftaa koo, dhumni wantoota kanaa maal taʼa?” jedheen. Innis akkana naan jedhe: “Daandii kee qabadhu, yaa Daani'el; dubbiiwwan kun hanga yeroo dhumaatti cufamanii fi chaappaadhaan mirkaneeffamanii jiru. Namoonni baayʼeen ni qulqullaaʼu, ni adii taʼu, ni qoramu; hamoonni garuu hamminaan ni hojjetu; hamoota keessaa tokko illee hin hubatu; ogeeyyiin garuu ni hubatu.” Daani'el 12:4–10.

Kutaan kun kitaaba Daaniʼel hanga yeroo dhumaatti cufamee akka turu ibsuudhaan jalqaba; akkasumas kutaan sun kitaabni Daaniʼel hanga yeroo dhumaatti cufamee akka turu ibsuudhaan xumurama. Cufamuu dubbii Daaniʼel isa jalqabaa fi isa dhumaa gidduutti, dhugaa baʼiin kakuu kan “Isa bara baraan jiraatuu” akkana ture: “inni yeroo tokkoof, yeroo lammaffaaf, fi walakkaa yeroo ti; yommuu inni humna saba qulqulloota tamsaasuu raawwate, wantoonni kun hundinuu ni raawwatamu.”

Inni ragaa kakuu haala kakuu dhaadatee kana kenne, isa bishaan irra turee fi wayyaa quncee uffate sana ture. Daaniʼel malkaa tokkoo lagaa Hiddeqel irratti ergamaa tokko, malkaa isa kaan irratti immoo ergamaa biraa arge; ergamoota sana keessaa tokko gaaffii tokko gaafate, innis Isa bishaan irra jiru sanaan deebifame. Gaaffiin sun, “Hanga yoomiitti?” jedhu ture. Kun jechoota jalqabaa lama wal fakkaatan kan gaaffii boqonnaa kudha sadii keessatti, Daaniʼel boqonnaa saddeet aayata kudha sadii keessatti gaafatame sanaati.

> Achiis ani qulqullaa’aan tokko dubbachaa akka jiru nan dhaga’e; qulqullaa’aan biraan immoo qulqullaa’aa isa dubbachaa ture sanaan, “Mul’anni waa’ee aarsaa guyyaa guyyaatti dhi’aatuu fi yakka onessuu sanaa, iddoo qulqulluu fi loltoota harka diinotaatti kennamanii miilla jalatti dhidhiitaman, hamma yoomitti ta’a?” jedhe. Innis naan, “Hamma guyyaa kuma lamaa fi dhibba sadii; achiis iddoon qulqulluun ni qulqulleeffama” jedhe. Daniel 8:13, 14.

Caasaanii lamaan keessatti caasaan raajii wal fakkaatu ni argama; garuu boqonnaa saddeettaffaa keessatti Daaniʼel laga Ulaay bira jira malee laga Hiddeqel bira miti. Boqonnaa saddeettaffaa keessatti ergamaan tokko (qulqulluun tokko) “qulqulluu dubbate sanaan, hammam dheerata?” jedhe. Jechi Ibrootaa “qulqulluu sana” jedhamee hiikame sun, jecha Ibrootaa “Palmoni” jedhamu dha; hiikni isaas Lakkoofsaa Dinagdee, yookaan Lakkooftuu Iccitii ti. Boqonnaa saddeettaffaa keessatti Yesuus (Lakkooftuu Dinagdee) dubbachaa ture; qulqulluun biraan immoo Yesuusiin (qulqulluu sana) “hammam dheerata?” jedhee gaafate.

Boqonnaa kudha lamaan keessatti, Inni bishaan irra dhaabatee jiru ergamaa tokkoon, isa qarqara laga Hiddeqel keessaa tokko irra tureen, “hamma yoomiitti?” jedhamee gaafatama. Keeyyattonni lamaan kun walitti qabamanii, sarara irratti sararaan, ilaalamuu qabu. Gaaffiin jalqabaa kan boqonnaa saddeetii keessaa, “mul’anni kun waa’ee iddoo qulqulluu fi loltoota miidhamee gad dhiitamuu—kan jalqaba irratti waaqeffannaa ormaatiin, ergasii immoo paphaasummaadhaan raawwatamu—hammam yeroo turti?” jedh jedhuudha. Gaaffiin boqonnaa kudha lamaan keessaa immoo, “raajiileen dinqisiisoon kun dhuma isaanii ga’uun isaanii hamma yoomiitti?” jedh jedhuudha. Achiis deebiin kakuu dhaan mirkanaa’e Palmonii, Lakkooftuu Dinqisiisaa, isa uffata quncee talbaa uffatee bishaanota irra dhaabatee ture irraa kennama; innis akkana jedha: “yeroon tokkoof, yeroo lamaaf, walakkaa yeroo tokkoofis ni ta’a; inni humna saba qulqullootaa bittinneessuu raawwatee xumure keessatti, wantoonni kun hundinuu ni raawwatamu.”

Gaaffii fi Hiddeqel kan gaaffatan, “Mul’ata bittinneeffamuu saba Waaqayyoo, kan jalqaba waaqeffannaa ormootiin, achiis paaphaasummaadhaan yeroo isaan iddoo qulqulluu fi raayyaa miilla jala dhidhiitanitti raawwatamu, hamma yoomiitti turu?” jedhu. Deebiin isaas dhidhiitaan sun bara 1798 keessatti ni dhaabata; yeroo sana hojii Palmonii mana qulqullummaa Milleraayitii ol kaasuu ni jalqaba; achiis waggaa afurtamii jaha booddee, bara 1844 keessatti, yeroo iddoo qulqulluun qulqulleeffamuu qabuutti ni dhuma.

Boqonnaa kudha lamaan keessatti Daaniʼel haasawa sana dhagaʼe, “garuu ani hin hubanne.” Daaniʼel, akkuma inni Kiristoosin gaafachuun mulʼisutti, hubachuuf hawwii isaa ibse. “Yaa Gooftaa koo, dhumni wantoota kanaa maal taʼa?” Jechi isaa inni hubachuuf hawwii qabu kun, hawwii durboota ogeeyyii hubachuuf qaban bakka buʼe; sababni isaas mariin sun guutuun isaa, kitaabni Daaniʼel hamma yeroo dhumaatti chaapphaaʼee akka turu jedhuu wabii lamaan gidduutti kaaʼamee ture. Daaniʼel, hawwii dhugaa bara 1798 keessatti hiikamee ifa baʼe hubachuuf irratti Wiiliyaam Miiler kaaʼame bakka buʼe; dhugaan inni jalqaba akka hubatuuf geggeeffame immoo, qulqulluu fi loltoota jalatti dhidhiitamuu isaanii ture—jalqabatti waaqeffannaa butataa jalatti, achiis yeroo humni saba qulqullootaa akka raawwatamuu “yeroo torbaa” Seera Lewwoota boqonnaa digdamii jaha keessatti facaʼee turetti, paaphaasummaa jalatti.

Fedhiin Miller dhugaa beekuu, fedhii Daaniʼel agarsiisuun bakka buʼameera; garuu hubannoon Miller guutuu hin turre. Daaniʼel fedhii Miller bakka buʼa, Belxashaazaar immoo warra dhimma sanaa fi mulʼata sana guutummaatti hubatan bakka buʼa. Dhugaawwan barbaachisoo yoo xiqqaate shan, kan Daaniʼel boqonnaa kudha lamaan keessatti muuxannoo Milleroota keessaa turan, seenaa nama dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma sana keessatti fakkeenya wal-qixa taʼe argatu. Tokko, isaan fakkeenya durboota kudhanii, adeemsa qorannoo sadarkaa sadiin qabdu sana guutuu isaanii fi akka isaan isa guutaa jiran hubatanii turan; kan biraan immoo, isaan dhagaa hundee “yeroo torbaa” jedhu, kan Lewwoota boqonnaa digdamii jaha keessaa taʼe, hubatu.

Qorannoo keenya itti aanu keessatti qo’annoo kana itti fufna.

> “‘Yeroo sanatti mootummaa samii durboota kudhan, ibsaa isaanii fudhatanii misirrichicha simachuuf ba’anitti fakkaata. Isaan keessaa shan ogeeyyii turan, shan immoo gowwoota turan. Gowwoonni sun ibsaa isaanii fudhatan, garuu zayitii of wajjin hin fudhanne; ogeeyyiin garuu ibsaa isaanii wajjin qodaa isaanii keessatti zayitii fudhatan. Yommuu misirrichichi tursiise, hundumtinuus hirribni isaan qabe; rafanis. Halkan walakkaatti iyyi tokko dhaga’ame, “Kunoo, misirrichi dhufeera; isa simachuuf ba’aa.” Yeroo sanatti durboonni sun hundinuu ka’anii ibsaa isaanii qopheeffatan. Gowwoonnis ogeeyyiidhaan, “Ibsaan keenya waan dhaametti jiruuf, zayitii keessan irraa nuuf kennaa” jedhan. Ogeeyyiin garuu deebisanii, “Lakki; akkas yoo ta’e nuufis isinifis hin ga’u; isin garuu warra gurguraniif dhaqaa, ofii keessaniif bitadhaa” jedhan. Isaan bitachuuf yeroo deeman, misirrichichi dhufe; warri qophaa’anii turan isa wajjin cidha seenuuf ol seenan; balballis cufame. Booddee durboonni kaan immoo dhufanii, “Gooftaa, Gooftaa, nuuf bani” jedhan. Inni garuu deebisee, “Dhugumaan isinitti nan jedhu, ani isin hin beeku” jedhe. Kanaaf eeggadhaa; guyyaa yookaan sa’aatii Ilmi namaa itti dhufu hin beektaniitii.’”

> “Amma yeroo ammaatti yeroo baayʼee sodaachisaa keessa jiraanna; keessaa tokko illee dhufaatii Kiristoosiif qophii barbaadu keessatti harkifachuu hin qabu. Namni tokko iyyuu fakkeenya durboota gowwootaa duukaa hin buʼin; yeroo rakkinni sun dhufu dura qophii amalaatiin yeroo sana keessa dhaabachuuf of qopheessuun eeguu nagaa akka taʼu hin yaadin. Yeroo keessummoonni waamamanitti seenanii qoraman sanatti qajeelummaa Kiristoos barbaaduun baayʼee dafee darbuu taʼa. Amma yeroo qajeelummaa Kiristoos uffachuudha,—uffata cidhaa isa gara irbaata fuudhaatii Hoolichaa seenuuf si qopheessu. Fakkeenya keessatti durboonni gowwoon zayita kadhatanii, gaaffii isaanii irratti argachuu dadhaban jedhanii agarsiifamaniiru. Kunis warra yeroo rakkoo keessatti dhaabachuuf amala guddisuudhaan of hin qopheessine kan agarsiisudha. Kunis akka isaan olloota isaaniitti, “Amala kee naaf kenni, yoo akkas taʼuu baate nan bada” jedhaniitti fakkaata. Warri ogeeyyiin zayita isaanii ibsaa durboota gowwootaa liqimfamaa jiru sanaaf kennuu hin dandeenye. Amalli nama irraa gara namaatti darbu miti. Inni bitamuu yookaan gurguramuu miti; argatamuu qaba. Gooftaan nama dhuunfaa hundumaaf yeroo qorumsaa keessatti amala qajeelaa argachuuf carraa kenneera; garuu karaa nama tokko amala inni muuxannoo cimaa keessa darbuudhaan guddifate, barsiisa Barsiisaa Guddicha irraa baratee, akka inni qorumsa keessatti obsaa mulʼisuu fi akka inni amantii hojjetee tulluuwwan wanta hin dandaʼamneetti fakkaatan kaasuu dandaʼu, nama biraatti dabarsu hin qopheessine. Urgaa jaalalaa dabarsuun hin dandaʼamu,—lallaafummaa, mala qajeelaa, fi obsaa nama biraaf kennuun hin dandaʼamu. Onneen nama tokko jaalala Waaqayyoo fi namaa gara onnee nama biraatti dhangalaasuun hin dandaʼamu.”

> “Garuu guyyaan sun ni dhufa, innis nutti dhihaateera; yeroo sana keessa amalaa namni qabu keessaa kutaan hundi qorama addaan bahe tokkoon ni mul’ata. Warri dhumaatti amantiidhaan hojjetanii, dhugummaa isaanii qajeelfama irratti jabeessan, warra yeroo duraanii keessatti yeroo qorumsaa fi rakkinaa jala dhugaa ta’anii argaman, akkasumas amala isaanii fakkeenya Kiristoosiin bocatan ta’u. Warra Kiristoos wajjin walitti dhufeenya cimaa guddisan, warra ogummaa fi ayyaana isaatiin uumama waaqayyoo keessatti hirmaattota ta’an, isaan ta’u. Garuu namni kam iyyuu nama biraatiif of-kennaa garaa fi amaloota sammuu kabajamoo kennuu, ykn hanqina isaa humna naamusaatiin guutuu hin danda’u. Nuti hundi keenya tokkoon tokkoon keenya nama biraatiif baay’ee gochuu dandeenya; jechuunis fakkeenya Kiristoosiin fakkaatu namootaaf kennuudhaan, akkasii isaan qajeelummaa isa malee murtiitti dhaabachuu hin dandeenye sana argachuuf gara Kiristoos akka deeman irratti dhiibbaa gochuu dandeenya. Namoonni dhimma guddaa ijaarsa amalaa kana kadhannaadhaan yaaduu qabu, amaloota isaanii immoo akka fakkeenya waaqayyootiitti bocuu qabu.” The Youth Instructor, January 16, 1896.

Back to Articles