Article

# Kitaaba Daani’eel – Lakkofsa Lammaffaa

Amantii Waaqeffannaa Dhugaa Hin Taane

Author

Jeff Pippenger

Published

November 23, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

ꯑꯩꯅ ꯂꯩꯋꯤꯇꯤꯀꯁ ꯇ꯭ꯋꯦꯟꯇꯤ-ꯁꯤꯛꯁꯀꯤ “ꯁꯦꯚꯦꯟ ꯇꯥꯏꯝꯁ” ꯑꯗꯨ ꯗꯥꯅꯤꯌꯦꯜꯒꯤ ꯂꯥꯏꯔꯤꯛꯇ ꯃꯤꯡꯀꯥ ꯎꯠꯂꯛꯇꯨꯅ “ꯍꯥꯏꯗꯟ ꯏꯟ ꯄ꯭ꯂꯦꯟ ꯁꯥꯏꯠ” ꯑꯣꯏꯅ ꯂꯩꯔꯤꯕꯁꯨ ꯎꯠꯄ ꯑꯃꯁꯨꯡ, ꯗꯥꯅꯤꯌꯦꯜꯒꯤ ꯂꯥꯏꯔꯤꯛꯇ “ꯁ꯭ꯇꯣꯟ” ꯑꯗꯨ ꯎꯠꯄꯒꯤ ꯃꯇꯝꯗ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯗꯨ ꯈꯨꯠꯁꯝꯅꯕꯒꯤ ꯃꯤ ꯑꯣꯏꯕ ꯈꯨꯠꯂꯥꯏꯁꯤꯡ ꯃꯥꯈꯥꯗ ꯍꯥꯏꯗꯅ ꯂꯩꯔꯤꯕꯁꯨ ꯁꯥꯛꯅꯕ ꯄꯥꯝꯏ। ꯃꯁꯤ ꯎꯠꯂꯤꯕ ꯄ꯭ꯔꯦꯖꯦꯟꯇꯦꯁꯟ ꯑꯁꯤꯒꯤ ꯃꯥꯌꯥꯏꯒꯤ ꯃꯄꯥꯟ ꯑꯦꯜ ꯑꯁꯤ ꯂꯥꯛꯄꯗ “ꯏꯟꯇꯦꯒ꯭ꯔꯤꯇꯤ” ꯑꯣꯏꯕ ꯑꯃ ꯈꯔ ꯄꯥꯝꯏ। ꯑꯩꯅ ꯍꯥꯏꯔꯤꯕ ꯏꯟꯇꯦꯒ꯭ꯔꯤꯇꯤꯒꯤ ꯑꯔꯝꯕ ꯑꯗꯨ, ꯃꯤ ꯑꯃꯒꯤ ꯇꯧꯕ ꯋꯥꯐꯝꯁꯤꯡ, ꯚꯦꯂ꯭ꯌꯨꯁꯤꯡ, ꯊꯕꯛ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯄ꯭ꯔꯤꯟꯁꯤꯄꯜꯁꯤꯡꯗ ꯑꯆꯨꯝꯕ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯄꯨꯟꯕ ꯂꯩꯔꯤꯕ ꯑꯣꯏꯅ ꯁꯟꯗꯣꯛꯄꯒꯗꯕꯅꯤ। ꯃꯁꯤꯅ ꯑꯩꯈꯣꯏꯕꯨ ꯏꯁ꯭ꯋꯔꯒꯤ ꯋꯥꯍꯩꯗ ꯎꯠꯂꯤꯕ ꯑꯗꯨꯗ ꯇꯥꯡꯒꯗꯕ ꯄꯤꯕꯤ, ꯃꯤ ꯑꯣꯏꯕꯒꯤ ꯈꯟꯅꯕꯁꯤꯡꯅ ꯏꯁ꯭ꯋꯔꯒꯤ ꯋꯥꯍꯩꯗ ꯌꯥꯝꯅ ꯌꯥꯏꯅꯕ ꯑꯃꯥ ꯑꯣꯏꯔꯕ ꯃꯇꯝꯗꯁꯨꯡ।

> “Qajeelfamni amantaa keessaa guutuu fi amanamummaa cimaa barataa hundumaa biratti akka waan qaalii taʼeetti kabajamuu qaba. Sammuun hundinuu dubbii Waaqayyoo isa mulʼifame gara hubannoo ulfina guutuu qabuun garagaluun barbaachisaa dha. Ifni fi ayyaanni warra akkasitti Waaqayyoof ajajamaniif ni kennama. Isaan seera Isaa keessaa waan dinqisiisaa taʼe ni argu. Dhugaanonni guguddoon guyyaa Phenteqoosxee irraa jalqabee osoo hin xiyyeeffatamin fi hin mulʼatin hafan, qulqullina isaanii isa dhalootaa keessatti dubbii Waaqayyoo keessaa ni ifu. Warra dhugumaan Waaqayyoon jaallataniif Hafuuri Qulqulluun dhugaawwan sammuu irraa badaa dhufan ni mulʼisa, akkasumas dhugaawwan guutummaatti haaraa taʼan ni mulʼisa. Warri foon Ilma Waaqayyoo nyaatanii dhiiga Isaa dhugan, kitaabota Daaniʼelii fi Mulʼata keessaa dhugaa Hafuura Qulqulluudhaan kakaafame ni baasu. Isaan humnoota ukkaamfamuu hin dandeenye gara hojiiitti ni kaasuu. Hidhii ijoollee iccitii sammuu namootaa irraa dhokatee ture labsuuf ni banama. Gooftaan ogeessota burjaajessuuf waanota addunyaa kanaa warra gowwoota fakkaatan filateera; akkasumas jaboota burjaajessuuf waanota addunyaa kanaa warra dadhaboo taʼan filateera.” The Fundamentals of Christian Education, 474.

Fakkeenyi salphaan namaa isa nama keessatti argamu, akkasumas fedhii dhabuu Dubbii Waaqayyotti cichanii maxxanuu, kitaaba Daani’el keessatti mul’atu keessaa fakkeenya salphaa tokko jechuun jecha Daani’el boqonnaa saddeet keessatti “guyyaa-guyyaa” jedhamee hiikame keessatti argama. Amanamummaan akka barbaadutti, yoo Ellen White jecha sana irratti yaada kennite, akkuma isheen kennitu sana, nuti akka Sabat-Adeventistoota Torbaffaa Hafuuricha Raajii ol qabna jechuun himannu, hubannaa keenya qajeelchuuf yaada ishee jecha sana irratti kennite ofumaan fayyadamuu qabna.

> “Achiis ani ‘Daily’ wajjin walqabatee arge, jechi ‘aarsaa’ jedhamu ogummaa namaatiin itti dabalamuu isaa, innis barruutti kan hin taane taʼuu isaa; akkasumas Gooftaan warra yeroo murtii beeksisanitti ilaalcha isaa sirrii taʼe kennuu isaa. Tokkummaan yeroo turetti, bara 1844 dura, jechuun ni dandaʼama hunda isaanii jechuun yaada sirrii kan ‘Daily’ irratti walii galu turan; garuu bara 1844 jalqabee, jeequmsa keessatti, ilaalchawwan biroo fudhatamanii, dukkannii fi jeequmsi itti aananii dhufan.” Review and Herald, November 1, 1850.

Nu barruu kana keessatti himoota lamaan kana irratti yeroo baayʼee dabarsuu dandeenya; sababiin isaas, yeroo isaan dhuma irratti kitaaba Early Writings keessatti galfamanitti, gulaaltoonni nam-tolche hiika dogoggoraa waan ibsameef kennanii jiru; garuu sun dhimma biraati. Kaayyoo keenyaaf immoo qabxiilee barbaachisoo lama qofa akeeksisuu barbaanna. Qabxiin jalqabaa, obboleettiin White, “jechi ‘sacrifice’ ogummaa namaatiin dabalamee jira; barruu sana keessaas hin qabu” jette.

> Sana boodasni tokko dubbachaa utuu jiru nan dhaga’e; boodas boodasni biraa boodasa sana dubbachaa tureen, “Mul’anni waa’ee aarsaa guyyoo-guyyaa, fi irra-daddarbuu diiggaa fidu sanaa, iddoo qulqulluu fi raayyaa lamaan isaanii iyyuu miilla jala dhidhiitamanii kennamuun isaa hamma yoomiitti ta’a?” jedheen. Daani’el 8:13.

Dubbii keessatti gaaffii deebii keewwata kudha afuriin argatu dha; deebiin sunis utubaa giddugaleessaa fi hundee Adventizimii bakka bu’a. Akkasumas gaaffii guddaa sana, ifa guddaa akka utubaa giddugaleessaa Adventizimii ta’ee bakka buufame sana fidu keessatti iyyuu, ogummaan namaa jecha dabalataa tokko hiikkaa keewwatichaa keessatti galchuudhaan dogoggora akka raawwate nutti himama.

Hiika macaafa Qulqulluu KJV bara 1611 keessatti jechoonni dabalaman dhibbaan lakkaaʼaman jiru; garuu Waaqayyo jechoota dabalaman sana keessaa isa tokko qofa dogoggora taʼuu isaa yeroo adda baase ni argina. Akkasumas, dogoggorri sun gama namaa irraa, walitti makamuun namummaa fi waaqayyummaa jechuunis isa Dubbii Waaqayyoo uume keessaa madde taʼuun isaa ifaadha. Kan caalaatti barbaachisaa taʼe immoo, jecha dabalame “aarsaa” jedhu irratti yaada ibsuun hafuuraan kakaafame tokkollee barbaachisaa hin taʼu ture, utuu inni hubannaa lakkoofsa sanaa dogoggoraa taʼe tokko hin uumin taʼee. Inni akkas godhaachuun isaa ifaadha; yaadni ibsuun hafuuraan kakaafame sun jechi sun achi keessa jiraachuu akka hin qabne qofa utuu hin taʼin, “warri iyya saʼaatii murtii kennan” waaʼee “guyyuu” ilaalchisee Gooftaa irraa “ilaalcha sirrii” akka argatanis ni ibsa. Amanamummaan jechoota lamaan sana akkuma barreeffamanitti akka itti fayyadamnu nu gaafata.

Warri isaan iyya murtii saʼaa kennan “kan yeroo hunda” akka mallattoo waaqeffannaa waaqolii tolfamoo yookaan, akka bakka inni keessa jiru irratti hundaaʼee, Roomaa waaqeffannaa waaqolii tolfamoo agarsiisutti beeksisan. Jechi “kan yeroo hunda” jedhamee hiikamu macaafa Daaniʼel keessatti yeroo shan mulʼata. Mulʼannoon isaa shanan hundinuu akka maqaa taʼetti jiru. Jechi sun Dubbii Waaqayyoo keessatti yeroo dhibba tokkoo fi afur mulʼata; yeroo sagal keessaa sagaltamii sagalitti akka ibsituutti fayyadama, garuu macaafa Daaniʼel keessatti qofa akka maqaa taʼetti fayyadama. Namoonni Macaafa Qulqulluu King James hiikan jecha sana yeroo sagaltamii sagalitti akka ibsituutti argan; kanaafuu yeroo isaan macaafa Daaniʼel bira gaʼan, akka inni yeroo kaan hundumaa itti mulʼatetti walii galuuf akka ibsituutti isa gochuuf yaalan. Kana gochuufis jecha “aarsaa” jedhu dabalaniiru. Garuu Waaqayyo, karaa Ellen White, “aarsaa” jedhu akka dhiifamu dubbate; kunis “kan yeroo hunda” akka maqaa taʼetti hubatamuu qaba jechuun isaa dha.

Warri kan jecha Waaqayyoo dubbii kana irratti keessatti Adventizimii morman dubbicha akka fakkeenya tajaajila mana qulqullummaa samii Kristositti hiiku; garuu warri iyya sa’aatii murtii kennan sirriitti isa akka waaqeffannaa waaqota sobaa ta’etti hiikan. Adventizimiin har’aa Kristosin bakka buusuuf mallattoo humna Seexanaa fayyadama!

Karaa namaa dogoggoraa namaatiin, hubannoon dhugaan jecha “kan guyyaa guyyaa” jedhamee hiikame sanaa irraa Adventizimii dhokfameera. Adventistoonni qorannoo raajii isaanii mata-dureewwan waggoota keessatti akka carraa ta’een barumsa kurmaana Mana Barumsaa Sanbata isaanii keessatti dhiyaatan irratti hundeessan, dadhabinaan yaada isaanii sanatti dhiyaatu sana guutummaatti fudhatu; innis paastaroota ofii isaaniitiin mirkanaa’a, warri isaanis yaada obboleettii White mata-duree kana irratti kennite irraa galtee kamiyyuu hayyamuuf amanamummaa barbaachisu hin qaban.

Seenaa falmii “kan yeroo hunda” jedhuu gara qindaa’ina murteessaa isaa kan ga’e naannoo bara 1911 ture; yeroo sanatti Obboleettiin Waayit kallattiidhaan akka ibsiteetti, warri hubannaa paayoneerotaa “kan yeroo hunda” jedhu waaqeffannaa tolfamaa akka ta’e jedhu didanii, akkasumas “kan yeroo hunda” tajaajila qulqullummaa Kiristoos agarsiisa jedhanii barsiisaa turan, hubannaa isaanii “ergamoota mootummaa samii keessaa ari’amanii baafaman” irraa fudhataniiru (20 MR 17).

Dhugaan “the daily” jedhamu obboleettii White’n ifatti adda baafamee ibsameera; isheenis akka barsiistu, “ergamoonni qulqulloonni” sammuu William Miller qajeelchan, warra barsiisan “the daily” tajaajila iddoo qulqullummaa samii keessatti Kiristoos raawwatu akka bakka bu’u immoo “ergamoonni samii irraa ariʼaman” sammuu isaanii qajeelchu. Dhugaan “the daily”, akkuma warra iyya sa’aatii murtii sana labsanitti dhihaate, William Milleriin argame.

> “Ani ittuma dubbisaa adeeme, akka inni [guyyuu sana] keessatti argame ta’e kan biraa homaa argachuu hin dandeenye, Dani’el keessatti malee. Achiis ani [gargaarsa concordance tokkootiin] jechoota isa wajjin wal qabatan, ‘kaasuu;’ inni guyyuu sana ni kaasa; ‘yeroo guyyuun sun irraa kaafamu irraa jalqabee,’ kkf, fudhadhe. Ani dubbisaa itti fufe, barruu sana irratti ifa tokko illee nan argadha jedhee yaade; dhuma irratti garuu 2 Tasalonqee ii, 7, 8 bira ga’e. ‘Sababiin isaas iccitii hamminaa duraan iyyuu hojii irra jira; garuu inni amma dhowwu ni dhowwa, hamma inni karaa keessaa irraa fuudhamee baafamutti, achiis inni hamaan sun ni mul’ata,’ kkf. Ani barruu sana bira yeroon ga’e, oo, dhugaan sun akkam ifaa fi ulfina qabeessa ta’een mul’ate! Inni as jira! Sun guyyuu sana dha! Egaa amma, Phaawulos ‘inni amma dhowwu,’ yookaan gufachiisu jedheen maal jechuu isaa? ‘Namicha cubbuu’ fi ‘hamicha’ jechuun Phaaphaasummaa dha. Egaa, maaltu Phaaphaasummaan akka hin mul’anne dhowwa? Maaliif, inni jechuun amantii waaqeffannaa mootummaa warra ormootii ti; eega akkas ta’ee, ‘guyyuun sun’ jechuun amantii waaqeffannaa mootummaa warra ormootii jechuu qaba.” Second Advent Manual, 66.

Miller “guyyaa” jechuun waaqeffannaa waaqota tolfamanii akka bakka buʼu argachuun isaa keessatti wanti dhugumaan nama sodaachisu, inni dhugaa sana eessatti argate jedhu dha. Inni isa barruu ergamaa Phaawulos keessaa kutaa keessatti argate; achittis Phaawulos “guyyaa” akka waaqeffannaa waaqota tolfamanii taʼe ibsuu qofa utuu hin taʼin, kutaan sun warra jaalala dhugaatiif fudhachuu didan gowwoomfamuun cimaa akka isaanitti kennamu adda baasee agarsiisuudha. “Guyyaa” tajaajila mana qulqullummaa Kiristoositti mallattoo taʼee fudhatamuun—hiikkaan ergamoota mootummaa mootummaa samii keessaa ariʼaman irraa dhufe sun—Adventizimii keessatti warra dubbii dhugaa sirriitti qooduu dandaʼuuf amanamummaa barbaachisu hin qabne kanneen agarsiisuudha; kanaafis isaan duraan dursee gowwoomfamuun cimaa fudhachuuf murtaaʼanii jiru.

Ani kaayyoo nuti adda baafachuuf barbaachisaa taʼe irraa of irraa hin maqsu barbaadu. Kaayyoon sunis, “yeroon torba” jedhamuun mul’ata isa keessatti “kan guyyaa guyyaa” argamu sana keessatti ibsame, ija namoota duratti ifatti kan mul’atu ta’us, harka namaatiin dhokfamee jira. Kun immoo, dogoggorri hiikkaa namaatiin jaarraawwan dheeraa dura salphaatti uumame tokko, ergasii samii irraa ari’amanii bahan ergamootaatiin yaada namootaa keessatti tooftaadhaan qindeeffamee, yeroo murteessaa kana har’a keessa—qormaata isa dhumaa dhuma addunyaa duratti—dhugaa dhugumaan ija namoota duratti ifatti jiru irraa sammuu namootaa jaamsuuf akkamitti itti hojjetamu agarsiisa salphaa qofa ture.

Bara bara bara 1910 sanatti keessatti fincilli “kan guyyaa guyyaa” jedhamu haala jalqaba keessa ture; W. W. Prescott fi A. G. Daniells hojii seexanaa, jechuunis hubannaa bu’uuraa “kan guyyaa guyyaa” jedhu diduu keessatti dura dhaabbatanii turan. Barruun armaan gadii xalayaa yeroo sana irraa fudhatame dha; keessatti Obboleettii White ilaalcha seexanaa isa “kan guyyaa guyyaa” jedhu macaafa Daani’el keessatti hojii mootummaa qulqullummaa Kiristoosiin bakka bu’a jedhu irratti dubbatti. Yeroo sana namoonni lamaan kun yaada kitaabota qajeelchitoota durii keessa seenuudhaan hubannaa qajeelchitoota sanaa gara hiika isaanii haaraa seexanaatti jijjiiruuf dhiibbaa gochaa turan. Abdii koo keessaa tokko barruu kana yeroo dubbisnu amanamummaa hojiirra oolchuu keenya dha.

> “Sadarkaa kana keessa yaadni keenya ifa addaa yeroo walga’ii barbaachisaa konferensii keenyaa irratti akka ilaalluuf [nuuf] kenname irraa gara biraatti harkifamuu hin qabu. Achittis Obboleessa Dani’eels ture; yaadni isaa diinichi irratti hojjechaa ture; akkasumas yaadni kee fi yaadni Jaarsa Pireskootis ergamoota mootummaa waaqaa irraa ari’amaniin irratti hojjetamaa turan. Hojiin Seexanaa yaada keessan gara waan xixiqqoo, jechuunis qubee xiqqaa fi mallattoolee xixiqqoo, kan Gooftaan akka isin galchitan isinitti hin hafuursineetti harkisuudhaaf ture. Isaan sun barbaachisoo hin turre. Garuu kun dhimma dhugaa irratti hiika guddaa qaba ture. Yaadawwan keessan, yoo gara qubee xiqqoo yookaan mallattoolee xixiqqootti harkifamuu dandeessan ta’e, kun hojii mala Seexanaatiin qophaa’edha. Waan xixiqqoo kitaabota keessatti barreeffaman sirreessuun hojii guddaa hojjechaa jirra jechuun ni yaaddu. Garuu anitti ajajameera, Cal’inni ofii isaatii dubbii cimaadha.”

> “Ani nan jechuu qaba, Hanqina barbaaddachuun keessan haa dhaabbatu. Kaayyoon mootummaa diyaabiloos kun yoo hojii irra ooluu danda’e qofa, hojii keessan yaada keessatti waan hundumaa caalaa dinqisiisaa ta’ee akka ilaalamu isinitti mul’ata. Inni kun karoora diinichaa ture, amaloota hanqina qabu jedhaman hunda bakka sammuuwwan gosa hundumaa irratti walii hin galletti walitti qabuuf.”

> “Egaa maal ta’a ree? Hojiin diyaabiloositti gammachiisu sunuma ni raawwatama ture. Warra alaa duratti, amantii keenyaaf bakka bu’iinsi kennamu, amantii keenya isa sirrii utuu hin ta’in, waan isaanitti tolutti ta’u dhiyaata ture; kunis amala keessaa amaloota walmakaa guddaa uuman guddisee, yeroo warqee fakkaatu isa ergaa guddaa kana hinaaffaadhaan saba dura kaa’uuf itti fayyadamuu qabnu ni qabata ture. Ibsiwwan mata duree kamiyyuu irratti nuti hojjanne hundi walitti hin simu turan; bu’aan isaas sammuu warra amananis warra hin amannees jeequu ta’a ture. Kunis waanuma Seexanni akka ta’uuf karoorfate dha—waan kamiyyuu akka walii dhabuutti guddisanii mul’isu.”

> ଯିହିଜ୍କେଲ, ଅଧ୍ୟାୟ 28 ପଢ଼ନ୍ତୁ। ଏବେ, ଏଠାରେ ଏକ ମହାନ କାର୍ଯ୍ୟ ଅଛି, ଯେଉଁଠାରେ ଅଜଣା ଆତ୍ମାମାନେ ଭୂମିକା ନେଇପାରନ୍ତି। କିନ୍ତୁ ନାଶମୁଖୀ ପ୍ରାଣମାନଙ୍କୁ ଉଦ୍ଧାର କରିବା ପାଇଁ ପ୍ରଭୁଙ୍କର ଏକ କାର୍ଯ୍ୟ କରାଯିବାକୁ ଅଛି; ଏବଂ ଶୟତାନ, ବେଶବଦଳିତ ରୂପରେ, ଯେଉଁ ସ୍ଥାନଗୁଡ଼ିକୁ ପୂରଣ କରି ଆମର ଶ୍ରେଣୀମଧ୍ୟରେ ଅସ୍ପଷ୍ଟତା ଆଣିପାରେ, ସେ ସେହି କାମକୁ ପୂର୍ଣ୍ଣତାସହ କରିବ, ଏବଂ ସେହି ସମସ୍ତ ଛୋଟ ଛୋଟ ପାର୍ଥକ୍ୟ ବଡ଼ ହୋଇ ଉଦ୍ଧତ ଓ ପ୍ରମୁଖ ହୋଇଉଠିବ।

> “କେବଳ ଆରମ୍ଭରୁ ମୋତେ ଦେଖାଯାଇଥିଲା ଯେ, ପ୍ରଭୁ ଏହି କାର୍ଯ୍ୟର ଭାର ନ ଏଲ୍ଡର୍ସ୍ ଡାନିଏଲ୍ସଙ୍କୁ, ନ ପ୍ରେସକଟ୍ଙ୍କୁ ଦେଇଥିଲେ। ଶୟତାନଙ୍କ ଚାଳକଳା କି ଆଣି ନେଇଯିବ? ଏହି “Daily” କି ଏତେ ବଡ଼ ବିଷୟ ଯେ, ଏହାକୁ ମନମାନଙ୍କୁ ଅସ୍ମିତ କରିବା ପାଇଁ ଏବଂ ଏହି ଗୁରୁତ୍ୱପୂର୍ଣ୍ଣ ସମୟରେ କାର୍ଯ୍ୟର ଅଗ୍ରଗତିକୁ ବାଧା ଦେବା ପାଇଁ ଆଣି ନେଇଆସିବା ଉଚିତ? ଯାହା କିଛି ହେଉ, ଏହା ହେବା ଉଚିତ ନୁହେଁ। ଏହି ବିଷୟକୁ ପ୍ରବେଶ କରାଯିବା ଉଚିତ ନୁହେଁ; କାରଣ, ଯେ ଆତ୍ମାକୁ ଏଥିରେ ଆଣାଯିବ, ସେହି ଆତ୍ମା ନିଷେଧକ ହେବ, ଏବଂ ଲୁସିଫର୍ ପ୍ରତ୍ୟେକ ଗତିବିଧିକୁ ନଜର ରଖିଛି। ଶୟତାନୀୟ ଶକ୍ତିମାନେ ତାହାର କାର୍ଯ୍ୟ ଆରମ୍ଭ କରିଦେବେ, ଏବଂ ଆମ ଶ୍ରେଣୀମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରେ ଅସ୍ମିତ ଆଣାଯିବ। ଯେଉଁ ମତଭେଦ ପରୀକ୍ଷାକାରୀ ପ୍ରଶ୍ନ ନୁହେଁ, ତାହାକୁ ଖୋଜି ବାହାର କରିବା ପାଇଁ ତୁମ ପାଖରେ କୌଣସି ଆହ୍ୱାନ ନାହିଁ; କିନ୍ତୁ ତୁମର ନିରବତା ହିଁ ବାକ୍ପଟୁତା। ଏହି ବିଷୟଟି ସମ୍ପୂର୍ଣ୍ଣ ସ୍ପଷ୍ଟତା ସହିତ ମୋର ସମ୍ମୁଖରେ ଅଛି। ଯଦି ପିଶାଚ ଆମ ନିଜ ଲୋକମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରୁ କାହାକୁ ଏହି ବିଷୟଗୁଡ଼ିକରେ ଜଡ଼ାଇ ପାରେ, ଯେପରି ସେ କରିବାକୁ ଉଦ୍ୟତ ହୋଇଛି, ତେବେ ଶୟତାନଙ୍କ କାରଣ ଜୟୀ ହେବ। ଏବେ, ବିଳମ୍ବ ବିନା କାର୍ଯ୍ୟକୁ ହାତେ ନିଆଯିବ, ଏବଂ କୌଣସି [ମତ]ଭେଦ ପ୍ରକାଶ କରାଯିବ ନାହିଁ।”

> “Seexanni namoota nu keessaa baʼan sana hafuurota hamaa wajjin akka walitti hidhatanii, gaaffiiwwan xixxiqqoo taʼan irratti hojii keenya akka duubatti harkisan kakaasa ture; kaampii diinaa keessattis gammachuun hammam guddaan akka taʼu! Walitti dhiyaadhaa, walitti dhiyaadhaa. Garaagarummaan hundinuu haa awwaalamu. Hojiin keenya yeroo ammaa garaagarummaa kana hundumaa karaa irraa kaasuu fi hundi keenya walii galuudhaan akka hojjenneef humna qaamaa keenya hundumaa fi humna sammuu fi narvii sammuu keenya hundumaa itti kennuu dha. Yoo Seexanni ogummaa isaa guddaa qulqulleeffamnii hin qabneen qabannoo xinnoo illee argachuuf hayyamame, [inni ni gammada ture].”

> “Amma yeroo ani akka ati hojjechaa jirtu argetti, sammuu koo keessatti haalli guutuun, akkasumas bu’aan isaa yoo ati itti fuuftee warra nu irraa fagaatan keessaa warri hiriira keenya keessatti jeequmsa galchuu danda’an carraa xiqqoo illee argatan maal akka ta’u naaf mul’ate. Hanqinni ogummaa kee isa Seexanni akka ta’u barbaadu sanauma ta’a ture. Labsiin kee sagalee guddaadhaan godhame geggeessaa Hafuura Qulqulluu jala hin turre. Ani sitti himuuf qajeelfameera, barreessitoota namoota Waaqayyoon geggeeffamanii turan keessatti dogoggora barbaaduun kee Waaqayyo irraa kan kaka’e miti. Yoo ogummaan kun isa Maanguddoo Dani’eels uummataaf kennu ta’e, eenyumtuu isa aangoo hojii mootummaa keessatti hin kaa’in; inni sababa irraa gara bu’aa isaatti yaaduu hin danda’u. Dhimmicha irratti callisuun kee ogummaa kee ti. Amma immoo, wanti hundi akka maxxansa namoota jireenya keessa hin jirree keessatti dogoggora barbaaduutti fakkaatu hojii Waaqayyo isin keessaa eenyullee akka hojjettu kenne miti. Namoonni kun—Maanguddoonni Dani’eels fi Pireeskot—qajeelfama magaalaota keessatti hojjechuu irratti kenname sana duukaa bu’anii utuu jiranii, baay’een isaanii, baay’ee baay’een isaanii dhugaa irratti amantii argatanii jijjiiramanii, namoonni dandeettii qaban warri [amma] iddoo isaan matumaa gahuuf hin danda’amne keessa jiran ni jiraatu turan.”

> “Addunyaan hundi maatii guddaa tokko taʼee ilaalamuu qaba. Madda beekumsaa akkanaa irraa waan baafattan qabdaniif, maaliif waggoota dheeraadhaaf addunyaa dhugaa baʼumsota Gooftaan keenya Yesuus Kiristoos kenneen akka badu dhiiftan? Amantiin dhugaan nama dhiiraa fi dubartii hunda akka nama nuti isaaf tokkummaa gaarii gochuu dandeenyuutti akka ilaallu nu barsiisa.

> “Kun waggoota hedduudhaaf maxxanfamee ture: ‘Sammuu Madaalawaa,’ ragaa Gorsaa Andrews’f kenname. Sammuun akka yeroo dubbachuun barbaachisu fi ba’aa kam akka fudhatanii baatan beekuu danda’utti humna ta’uuf guddataa deema, keessaa barsiisaan kee Kiristoos waan ta’eef. Ani immoo akka ati [yeroo ani si arge] ogummaa kee ol kaasaa yaada garaagarummaa galchuuf karaa duukaa buutu nan arguuf siif baay’ee sodaadhe. Gooftaan namoota ogeeyyii, yeroo callisuu isaanii ogummaa ta’etti nagaan callisuu danda’an ni waama. Yoo nama guutuu ta’uu barbaadde, karaa Yesuus Kiristoosiin qulqulleeffamuu si barbaachisa. Amma hojii tokko jalqabameera; ogummaanis tajaajilaa hundumaa keessatti, pirezidaantii waldaa [konfiransii] hundumaa keessattis haa mul’atu. Garuu asitti hojii waggoota dura ati qabattee hojjechuu qabdu tokko ture; achitti sagalee kee hojii kanaafuma ol kaasuun si barbaachisaa ture. Kiristoos saba Isaa hundaaf waan hojjechuu qaban fi wantoota hojjechuu hin qabne qajeelfama addaa kenneera. Akkasumas qajeelummaa Gooftaa hojjetnee baasuuf yeroo xinnootu nuuf hafe jira. Ati karaa Gooftaa hubachuu dandeessa. Erga pirezidaantii taatee muudamtee booddee akka ati wantoota yaada mataa keetiin geggeessuuf kaayyeffatte ani argeera. Ati waan dinqisiisaa hojjechuu ni dandeessa jettee yaadde turte; garuu kun hojii Waaqayyo akka ati hojjettu harka keetti hin kennine ture. Amma garuu hojii kee cunqursuu utuu hin ta’in, yoo Gooftaan si tajaajiluuf fudhate ta’e, barbaachisummaa hundumaa hanga danda’ame hiikuu dha. Garuu ati baay’ee duraanuu ogummaa fi murtiin qulqullaa’een si keessatti akka hin mul’anne ragaa kenniteetta. Ati wantoota Gooftaan ifa kennuu baannaan fudhatama hin arganne ifatti labsaa turte.”

> “Ani akkasitti na barsiifame akka sochiileen ariifachiisaan akkasii, kan akka waggaa biraatiif illee si dura taa’aa waldaa taasisanii filachuun, raawwatamuu hin qabne. Garuu Gooftaan daldalawwan ariifachiisoo akkasii kana keessaa tokko illee dabalataan akka hin raawwatamne ni dhowwa hamma dhimichi kadhannaa keessatti fuula Gooftaa duratti dhiyaatutti; ati immoo hojii Gooftaa kan dura taa’aa irra kaa’ame itti gaafatamummaa baay’ee ulfaataa fi qulqulluu ta’uu isaa akka siif ergaan dhufe qabda; kanaaf, dhimma ‘Daily’ irratti akkuma ati goote sanaan boba’uudhaan ba’uun, dhiibbaa kee jechuun gaafficha murteessa jettee yaaduuf mirga naamusaa hin qabdu turte. Achiis Elder Haskell jira, inni itti gaafatamummaa ulfaataa baatee ture; akkasumas Elder Irwin ni jira, namoonni biraa hedduunis kanneen ani maqaa isaanii kaasuu danda’u, isaanis itti gaafatamummaa ulfaataa qabu.”

> “Kabajni keessan dhiirota umrii guddaa qabanitti eessa ture? Namoota itti gaafatamummaa qaban hunda osoo hin geessisin dhimma sana madaaluuf, aangoo akkamii hojii irra oolchuu dandeessu? Garuu amma dhimma sana haa qorannu. Hojii dagatamee ture sana fuulduratti, gootummaan keessan hojii sana waggaa biraa illee itti fufuuf agarsiiftan kun murtii Gooftaa taʼuu isaa amma irra deebiʼnee ilaaluun nu barbaachisa. Yoo gargaarsa isin wajjin tokko taʼee hojjetu sanaan hojii waggaa biraa illee itti fuftan taʼe, isin keessatti fi Jaarsa Prescott keessatti jijjiiramni taʼuun qaba. Garaa keessan mataa keessanii illee Waaqa duratti gad of deebisaa. Gooftaan isin keessatti muuxannoo adda taʼe tokko mulʼachuu arguu qaba; yeroo ammaa kana irratti yoo namoonni deebiʼanii jijjiiramuu barbaachisan jiraatan, isaan Jaarsa Daniells fi Jaarsa Prescott dha.”

> "Namoota torba filatamuu qabu; isaanis namoota ogummaa qaban ta'uu isaanii fi hojii ayyaana Waaqayyootiin deebi'anii jijjiiramuu isaanii ragaan mul'isu. Namoonni kam iyyuu hamma kana ija isaanii dukkaneeffatanii sababaa irraa bu'aa irratti yaaduu hin dandeenye, namoota itti gaafatamummaa hojii kanaa baatanii fi pirezidaantota konferensii kanaa tuffatanii, namoonni hojii kana waggaa lamaa ol baatanii tajaajilan akka hin lakkaa'amne godhanii, bu'aan akkasii ariifachiisaan akka uumamu taasifamee namoonni hojii waggootaaf fuula isaanii dura kaa'ame sana jechuunis, magaalota keessatti hojjechuu, dhiisanii, manguddoota irraa gorsa argachuuf eeyyee hin kennine yookaan xiqqoo baay'ee qofa xiyyeeffannoo kennanii, waanoota ofii isaanii uummataaf kennuu filatan labsuun, hojii guddaa fi dinqisiisaa akkasii itti amanamuuf namoonni sun nageenya hin qabne ta'uu isaanii ragaa mataa isaa baata."

> “Kiristo du'aa miti. Inni hojii Isaa karaa ajaa'ibaa kanaan akka itti fufu gonkumaa hin eeyyamu. Kitaabota sana akkuma jiranitti dhiisaa. Yoo jijjiiramni tokko barbaachisaa ta'e, Waaqayyo jijjiirama sana keessatti waliigaltee isaaf malu ni qaba; garuu yeroo ergaan tokko itti gaafatamummaa guddaa of keessaa qabuun namootatti amanametti kennamu, [Waaqayyo] amanamummaa jaalalaan hojjetu, lubbuu immoo qulqulleessu ni barbaada. Maanguddoonni Daniells fi Prescott lamaan isaanii iyyuu deebi'anii jijjiiramuu isaan barbaachisa. Hojii ajaa'ibsiisaan tokko seenee jira; innis hojii Kiristoos addunyaa keenyaatti hojjechuuf dhufe sanaa wajjin waliigalteedha keessa miti; warri dhugumaan jijjiiraman hundinuus hojii Kiristoos ni hojjetu.”

> “Nuti hundi keenya hojii Abbaa ulfina isaaf fidu hojjechuu qabna. Yeroon qormaataa amma gaheera—yookaan yeroo qophaa’inaa kana keessatti amala Yesus Kiristoositti sirriitti madaquu, yookaan isa yaaluu illee dhiisuu. Eelder Daani’el, akka haala fakkaataa keessatti duraan goote sanaatti sagaleen kee ol ka’ee dhaga’amuuf of bilisa akka taate hin yaadin. Kana hubadhu, pirezidaantiin konfereensii mootummaa hin ta’u. Inni namoota ogeeyyii iddoo pirezidaantotaatti hojii irra jiran, warra Waaqayyo fudhate waliin hojjetti. Inni barreessitoota qalama warra Waaqayyo fudhate irraa ba’an kanneen kitaabota maxxanfaman keessatti jiran keessa harka galfachuuf bilisummaa hin qabu. Yoo humna bulchuu fi to’achuudhaan mootummaa agarsiisu irraa hir’ina hin argisiifne, kana booda aangoo isaanii jala hin turan. Yeroon qormaataa dhufeera, sababni isaas Waaqayyo salphifama.”

> “Gooftaan magaalaawwan hin qotamin akkamitti ilaala? Kiristoos mootummaa waaqaa keessa jira. Amma immoo beekamtiin isaa akkana taʼuu qaba, ‘Bulchiinsi mootummaa hin jiru. Amma immoo yeroo murteessaa biyya lafaa kanaati. Amma ani humna fayyisuu yookaan balleessuudha. Amma yeroo hireen namoota hundumaa harka Koo keessa jiruudha. Addunyaa fayyisuudhaaf jireenya Koo kenneera. Akkasumas, “Ani immoo yoo ol kaafame,” ayyaanni fayyinaa ani kennu ni mirkaneessa, warri fakkeenya waaqayyummaa sanaan bocamanii anaan tokko taʼan hundinuu akkuma Ani hojjedhu humna ayyaana furuu Kootiin ni hojjetu.’ Namni fedhe kam iyyuu, hojii yeroo iddoo itti gaafatamummaa qabanitti gorsa Gooftaan kennuun isaanii hojjechuuuf kenname hojjechuudhaaf obboloota isaa wajjin haa hidhatu; akkasumas Inni addunyaa akkasitti jaallatee fayyina addunyaatiif jireenya Isaa aarsaa guutuu godhee kenne wajjin guutummaatti walii galtee keessatti hojjechuudhaaf cimsinee haa barbaadu. Tajaajiltoota keenya nan dubbadha, yeroo hojii magaalaawwan keenya keessatti jalqabanitti, tajaajila Dubbiitiif qulqullina tasgabbaaʼaa fi kabajamaan akka deemuu qabu. Yoo nuti... [Kutaan sadaffaan gadii fuula kanaa duwwaa dhiifame.]

> “Ani Galmee koo keessaa waraabeera. Dhugaan akkuma inni Yesuus keessatti jiru—isaa dubbadhaa, isa kadhadhaa, salphina isaa keessatti dubbii isaa hunda amanaa. Yoo dogoggorri namoota amantii irraa goran, hafuurota gowwoomsitaniifis qalbii kennan fuulduratti dhiyaate, maal argattu? Namoonni kunneen yeroo dheeraaf miti amantiidhaan nu wajjin turan. Ati gama seexanaa irratti ni dhaabbattaa? Dirreewwan hojii hin hojjetamne irratti xiyyeeffannaa kee kenni. Hojii addunyaa mara hammatu tokko nu dura jira. Ani waa’ee John Kellogg ilaalchisee fakkeenyaawwan naaf kennaman.”

> “Namni baayʼee nama hawwataa taʼe tokko yaadota falmiiwwan sobaan nama hawwatan kan inni dhiʼeessaa ture bakka buʼaa ture; yaad-rimeewwan dhugaa Macaafa Qulqulluu isa dhugaa irraa adda taʼan. Warri waan haaraa tokkoof beelaʼanii dheebotan immoo yaadota [akkas sobaan nama hawwatan] babalʼisaa turan; kana irraa kan kaʼe Elder Prescott balaa guddaa keessa ture. Elder Daniellsis yaad-rimeewwan kun iddoo hundumaatti yoo dubbataman akka addunyaa haaraa tokkootti taʼa jedhu keessa gowwoomsa tokko keessatti marfamuuf [kan] balaa guddaa keessa ture.

> “Ee, taʼuu, garuu utuu sammuu isaanii akkasitti keessatti liqimfamee jiranii, ani obboleessi Daniells fi obboleessi Prescott muuxannoo isaanii keessatti yaadawwan bifa hafuuraa [spiritualistic] qaban walitti hodhaa turuu isaanii, akkasumas ummata keenya gara yaada miidhagaa taʼan, yoo dandaʼame warra filatamoo iyyuu gowwoomsanitti harkisaa turuu isaanii nan argame. Ani qalamakootiin [dhugaa kana] barreessuu qaba; obboloonni kun yaada isaanii gowwoomsaa taʼe keessatti dogoggorawwan dhugaa bakka shakkii keessa galchan ni argu turan; taʼus isaan [akka warri] hubannaa hafuuraa guddaa qabaniitti of mulʼisu turan. Amma ani isaanitti himuun qaba [akka], yeroo ani dhimma kana nan argame sanatti, yeroo Jaarsa Daniells yaada isaa waaʼee ‘Daily’ jedhu deeggaruuf sagalee isaa akka malakataatti ol kaasaa ture, buʼaan boodaa naaf dhihaatee ture. Ummanni keenya jeeqamaa jira turan. Ani buʼaa isaa nan arge; sana booddee immoo akeekkachisoonni naaf kennaman, isaanis akka Jaarsi Daniells buʼaa isaa osoo hin ilaalin akkasitti kakaafamee ofiin amanee akka inni hafuura Waaqayyootiin geggeeffamaa jiru taʼe, shakkiin sadarkaa cimaa fi amanuu-dhabuun tuuta keenya keessatti bakka hundatti facaafamu, nutis bakka Seexanni ergaa isaa itti geessu keessatti argamnu. Amanuu-dhabuu murtaaʼaa fi shakkiin cimaa sammuu namaa keessatti facaafamu, midhaan hamaa ajaaʼibsiisaanis bakka dhugaa ni buʼa ture.—Ms 67, 1910, 1–8. Manuscript Release, volume 20, 17–22.”

Warri kan murtii sa’a murtii labsan ilaalcha sirrii “kan guyyaa guyyaa” jedhamu kitaaba Daaniʼel keessatti argamu sanaa isaanii kennameef. Harka namootaa kan kitaaba Daaniʼel hiikan sanaan, achiis namoota ergamoota samii irraa ariʼamanitti qajeelfamanii turaniin, hubannaan sirriin “kan guyyaa guyyaa” jedhamu dhokfamee jira, garmalee ifatti mulʼatus. Daaniʼel keessatti yeroo jechi “kan guyyaa guyyaa” jedhamee hiikamu mulʼatu, jecha namaan dabalame “aarsaa” jedhu of keessatti hammachuu hin qabu. Lakkoofsa kudha sadii keessatti Daaniʼel boqonnaa saddeet keessaa, yeroo shanan keessaa tokko kan kun kitaaba Daaniʼel keessatti itti mulʼatu argina. Aayatauma sana keessatti, “yeroo torba” Leewwota digdamii jaha keessaa illee adda baafamee ibsameera; garuu gosa tooftaa nama giddu galeessa godhate sanaan, inniis ifatti mulʼatu keessatti dhokfamee jira.

Mata-duree itti aanu keessatti dhugaa kana ilaalla.

Back to Articles