Article

# ପବିତ୍ର ଦାନିଏଲଙ୍କ ପୁସ୍ତକ - ସତାନବେମ୍ବର

Hojiirraa Sadan kan Eliyaas: Sochii Dinagdee Raajii Baraa kan Wal’aansa Baabilon Ammayyaa Ifa Baasuu

Author

Jeff Pippenger

Published

February 29, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Fayyadama Eliyaas isa sadanu wantoota alaa kan Eliyaas bara dhumaa ni bakka bu’a. Eliyaas nama tokko ni bakka bu’a; garuu akkasumas sochii uummata tokkoos ni bakka bu’a. Sochiin uummata ergamaa Eliyaas wajjin walitti hidhatu, haala fi muuxannoo Laa’odiiqeyaan bakka buufame keessaa ni baafama.

> Eeliyaas gara saba hundumaatti dhufee, “Isin yaada lama gidduutti hamma yoomiitti hollattu? Yoo Waaqayyo Waaqa taʼe, isa duukaa buʼaa; yoo immoo Baʼaal taʼe, isa duukaa buʼaa” jedhe. Sabni garuu dubbii tokko illee isaaf hin deebisne. Eeliyaasis saba sanaan, “Ani, ani qofatu raajii Waaqayyoo taʼee hafe; raajoonni Baʼaal garuu namoota dhibba afurii fi shantama” jedhe. 1 Mootota 18:21, 22.

Warri kan ergamaa ergamaa tokkooffa yookaan sadaffaa keessatti, warri ergamaa yeroo sanaa wajjin tokkooman seenaa waldaa Sardis yookaan waldaa Laaʼodiiqeyaa tiin bakka buʼame keessaa ni baafaman turan. Waldaan kamiyyuu gaaffii Eliyaas sabni kun yaada lama gidduutti hamma yoomiitti akka raafamu ilaalchisee kaafateen bakka buufama. Yaadota lama isaan gidduutti raafamanis “marii” Habaaquuqiin bakka buufamu. “Mariin” boqonnaa lammaffaa Habaaquuq keessatti argamu, marii mala sirrii yookaan mala dogoggoraa gidduutti taʼudha. Sabni yeroo mariin sun gaʼu keessa jiru—seenaa Milleraayitii keessatti yookaan warra seenaa guyyoota dhumaa keessa jiran—dallaa irraa buʼuu akka qaban shakkii keessa jiru; akkasumas yoo buʼan, gara cinaa dallaa sanaa keessaa gara kamitti akka buʼan illee hin mirkaneeffatan. Kanaafuu dubbii tokko illee hin deebisan.

Gooftaan seenaa ergamaa jalqabaa fi seenaa ergamaa sadaffaa keessatti qormaata tokko sirreesse; qormaanni sun gama tokko, kan mala hojii ti’oolojii Protestantizimii gantummaa ta’een bakka bu’ame, yookaan mala seera Miller ee hiikkaa raajii, seerota Future for America’n fudhataman dabalatee, ergaa rooba boodaa isa dhugaa ta’uu isaa mul’isuuf ture. Qormaanni Tulluu Qarmeloos, kan seera Dilbataa yeroo dhiyootti Ameerikaa keessatti dhufu irraa jalqabuuf jiru, akka Waaqayyo Elijaasiin akkasumas seenaa Millerootaa bara 1844 keessatti godhe sanaatti, eenyu akka ergamaa isaa bakka bu’aa ta’e ifatti beeksisuu isaa barbaada. Akkuma Elijaasii fi warra ilaalanii garuu ejjennoo fudhachuuf fedhii hin qabne wajjin turetti, mala hojii sun raawwii raajii ummataan dursee dubbatamanii fi raawwatamaniin ni mirkanaa’e; akkasumas ni mirkanaa’a.

> “Raajiiwwan Daaniʼeelii fi kan Yohannis hubatamuu qabu. Isaan wal hiiku. Addunyaadhaaf dhugaa namni hundinuu hubachuu qabu kennu. Raajiiwwan kun addunyaa keessatti dhugaa baʼuudhaaf jiru. Guyyoota dhumaa kana keessatti raawwatamuu isaanii irraa kan kaʼe, isaan ofii isaanii ibsu.” Kress Collection, 105.

Yeroo ibiddi buutee Eliyaas irratti gad buʼee isa balleessetti, Waaqayyo warra callisanii ilaalaa turanitti Eliyaas bakka buʼaa Isaa akka taʼe mirkaneessaa ture; garuu yeroo sanatti Ahaab, Iizaabel fi raajota isaanii sobduu sanaaf baayʼee booddeetti ture. Kunis seenaa Miliirayitii keessatti Onkololeessa 22, 1844 dura dursee taʼeera; akkasumas seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu dura dursee deebiʼee ni taʼa; inni kunis Onkololeessa 22, 1844 tiin fakkeenfameera. Kan nama gaddisiisu immoo, warri hanga taatee sanaatti murteessuuf eegan, gaafii sana irratti karaa dogoggoraa filachuudhaan duraanuu murteessanii jiru. Filannoon ergamaa Eliyaas, walitti buʼiinsa isaa Ahaab, Iizaabel fi raajota isaanii sobduu wajjin taʼu dura dursuu qaba. Erga mirkaneessuun sun ibiddi buutee Eliyaas balleessuudhaan raawwatamee booddee, Eliyaas raajota sobduu sana ni ajjeese.

ମିଥ୍ୟା ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବକ୍ତା ବାଇବେଲୀୟ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀର ଷଷ୍ଠ ରାଜ୍ୟ ଅଟେ, ଏବଂ ସେ ଆସନ୍ତା ସଣ୍ଡେ ଆଇନ ସମୟରେ ଷଷ୍ଠ ରାଜ୍ୟ ଭାବେ ତାହାର ଶାସନର ଶେଷକୁ ପହଞ୍ଚେ; ସେଠିଏ ଏଲୀୟ ମିଥ୍ୟା ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବକ୍ତାମାନଙ୍କୁ ବଧ କରିଥିଲେ। ତାହା ପରେ ବର୍ଷାର ସମ୍ପୂର୍ଣ୍ଣ ଉଡ଼େଇ ଆରମ୍ଭ ହେଲା। ମିଲ୍ଲରୀୟ ଇତିହାସରେ, ସନ୍ଦେଶବାହକ ଏବଂ ତାଙ୍କର ସନ୍ଦେଶ ସେମାନଙ୍କ ସହିତ ପ୍ରତିବିରୋଧରେ ପରିଚିହ୍ନିତ ହୋଇଥିଲା, ଯେମାନେ ସେହି ପରିପ୍ରେକ୍ଷ୍ୟରେ ଧର୍ମତ୍ୟାଗୀ ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟବାଦ ଭାବେ ନିଜମାନଙ୍କର ଭୂମିକା ପୂରଣ କରିବାକୁ ଆରମ୍ଭ କରିଥିଲେ (ଯାହା ଏଲୀୟଙ୍କ ସାକ୍ଷ୍ୟର ମିଥ୍ୟା ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବକ୍ତା ଅଟେ), ଏବଂ ଆର୍ମାଗେଡନ୍‌କୁ ଜଗତକୁ ନେଇଯାଉଥିବା ତିନିଟି ଶକ୍ତିର ମଧ୍ୟରୁ ଗୋଟିଏ ଅଟେ। ଈଶ୍ୱର ନିର୍ଦ୍ଦେଶ କରିଥିଲେ ଯେ, ଅକ୍ଟୋବର 22, 1844 ପରେ, ନୂତନଭାବେ ପରିଚିହ୍ନିତ ସତ୍ୟ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୂଳକ ଆନ୍ଦୋଳନ ପୃଥିବୀରେ ତାଙ୍କର କାର୍ଯ୍ୟ ସମାପ୍ତ କରିବ; କିନ୍ତୁ ଆନ୍ଦୋଳନଟି ଲାଓଦିକିଆରେ ପରିଣତ ହେଲା ଏବଂ ତାହା ପରେ ଅତ୍ୟଳ୍ପ ସମୟ ମଧ୍ୟରେ “ଆନ୍ଦୋଳନ” ଭାବେ ରହିଲା ନାହିଁ, କାରଣ ଏହା ବିଧିସମ୍ମତ ଭାବେ ସ୍ୱୀକୃତ ଏକ ଚର୍ଚ୍ଚରେ ପରିଣତ ହୋଇଗଲା।

Kana yaadawwan Eliyaas inni jalqabaa kana sammuu keenya keessa kaa’annee, amma eenyummaa Eliyaas inni sadaffaa kan guyyoota dhumaa ta’e addaan baafachuu fi dhaabuu jechuun amala raajii Eliyaas isa lammaffaa ilaalla. Yesuus Yohaannis Cuuphaa akka isa raajii dhumaa Kakuu Moofaa raawwateetti beeksise.

> Kunoo, ani guyyaa guddaa fi sodaachisaa kan Gooftaa dhufu dura raajicha Eliyaasin isinitti nan erga; inni akka ani dhufee lafa abaaruudhaan hin rukunneef, garaa abbootii gara ijoolleetti, garaa ijoollees gara abbootii isaaniitti ni deebisa. Miilkiyaas 4:5, 6.

Yesuus Yohaannis isa dhufuuf jiru, Eliyaas taʼuu isaa ibsellee, Yohaannis raajii Eliyaas isa dhufuuf jiru irratti dubbatame keessaa hunda guutummaatti hin raawwanne; sababiin isaas Eliyaas inni sadaffaanii fi inni xumuraa guyyaa guddichaa fi sodaachisaa Gooftaa dura dhufa; kunis yeroo Dhaʼichawwan Torban Isa Dhumaa taʼee, kan dhufaatii lammaffaa Kiristoosiin xumuramu dha. Haa taʼu malee, Yohaannis Eliyaas isa lammaffaa ture; mootummaa isaa irratti dhugaa baʼuun isaa, Eliyaas isa jalqabaatiin walitti qabamee, Eliyaas isa sadaffaa fi isa xumuraa eenyummaa isaa ibsa, hundeessaas.

Akkuma Eliyaas ammayyuu bifa sadii kan Babilon ammayyaa harʼaa—ajjeecha, bineensaa fi raajii sobaa—itti dura dhaabbatee ifatti mormetti, Yohaannis immoo abbaa taayitaa Roomaa (Heroodis), dubartii xuraaʼaa (Heroodiyaas) fi intala ishee (Saaloomee) fuuldura dhaabbate. Tulluu Qarmeloos Onkoloolessa 22, 1844 fakkeesse; kunis immoo seera Dilbataa Ameerikaa keessatti taʼu bakka buʼa. Yeroo rakkoon seera Dilbataa dhufu, tokkummaan bifa sadii qabu ni raawwatama.

> “Seeraa dhaabbataa Papasya seera Waaqayyoo cabsuudhaan hojii irra oolchuun, sabni keenya guutummaatti qajeelummaa irraa of addaan baasa. Yommuu Pirootestaantizmi boolla guddaa sana irra harka ishee diriirsitee harka humna Roomaa qabattu, yommuu qileensa sana irra gaʼee Spiritualism waliin harka wal qabattu, yommuu walitti dhufeenya sadan kanaa jalatti biyyi keenya akka mootummaa Pirootestaantii fi mootummaa mootummaa uummataatiin bulu taate seera mootummaa ishee keessatti buʼuura qajeelfama hundumaa ganuu fi kijibootaa fi gowwoomsawwan papalotaa babalʼisuuf qophii godhutti, yeroo hojii dinqisiisaa Seexanaa sanaa gaʼee fi dhumni dhihoo taʼuu isaa beekuu dandeenya.” Testimonies, volume 5, 451.

Seenaa Herood keessatti, inni bakka bu’aa Roomaa ormootaa ta’ee akka jiru ni argina; inni kanaafuu bakka bu’aa “mootota kudhanii” Roomaa ormootaa ti, kanaafis Mul’ata boqonnaa kudha torba keessatti mootota kudhan warra sa’aatii tokkoof mootummaa isaanii sagaagaltuu sanaaf kennan sana ni mallatteessa. Heroodi Ahabiin fakkeeffamee ture. Lamaan isaanii iyyuu gaa’ela seeraan alaa keessatti turan. Ahabi, inni kan Israa’el ta’e, dubartii Israa’eliitii hin taane tokko fuudhuun isaaf dhowwamaa ture; Herood immoo niitii obboleessa isaa fuudhee ture. Sagaagalliin sagaagaltittiin Xiiroosii fi Baabilon mootota lafaatii wajjin raawwattu, Ahabii fi Herood hariiroo seeraan alaa Izebelii fi Herodiyaas wajjin qabanidhaan bakka buufama.

Waldhabdeen Kaarmel irratti Ahaab wajjin taasifame, akka ayyaana dhaloota Herodisitti fakkeeffamee ture. Seera Dilbataa irratti Ameerikaan mootummaa raajii Macaafa Qulqulluu isa ja’affaa taʼuu ni dhiisti; mootummoonni kudhanis mootummaa torbaffaa taʼu. Ayyaana dhaloota isaanii akka mootummaa torbaffaatti, Herodis cidha machiitiin guutame keessatti mootummaa isaa keessaa walakkaa gaʼuuf Saalomee, intala Herodiyaasiif kennuuf walii gala. Mootummoonni kudhan mootummaa isaanii bineensichaaf kennuuf walii galu; akkasumas ni kennu, sababiin isaas raajicha sobaadhaan (Ameerikaa) gowwoomfamanii fi hafuuraan “machaaʼanii” jiru.

Gaara Qarmelos keessatti raajonni sobaa guyyuma guutuu gowwoomsuuf yaalanii sirban; akkasumas ayyaana dhaloota mootummaa Heroodis irratti Saalomeen, intalli Herodiyaas, mooticha machaa’e gowwoomsuuf sirba raawwatte. Akkasiin gochuudhaan intalli Herodiyaas aangoo mootummaa Ahaab Yohannis Cuuphaa ajjeesuuf mirkaneessite. Yeroo seerri Dilbataa Ameerikaa keessatti ba’u, Ameerikaan mootummaa walakkaan hojii amantii fi walakkaan hojii mootummaa ta’e fakkeenya bineensaa addunyaa maraa irratti diriiru akka fudhatamu guutummaa addunyaa gowwoomsiti. Gowwoomsaan addunyaa Ameerikaa irraa ta’u kun, isheen inni raajii sobaa gamtaa sadan keessaa taate, sirba raajota Iizaabelii fi intala Iizaabel (Saalomee) dursee fakkeeffamee ture; mootummaa Kaatolikii Iizaabel waan taateef, Pirootestaantizmiin gantuun immoo intaloota ishee dha (akka Saalomeetti).

Ari’atamniin guyyichaan Dilii Dhufaa-jiru sanaa, kan du’a of keessaa qabu, irratti jalqaba; kunis akka mataan Eliyaas isa lammaffaa irraa muramee, paaphaasummaadhaaf kan Herodiyaasiin bakka buufameef keessatti kaa’ameetti agarsiifama. Yeroo sana madaan du’aa paaphaasummaa guutummaatti fayya, isheen si’achi hin irraanfatamtu; bokkaan boodaa immoo safara malee dhangala’a, akkuma alaabaan dhibba tokkoo fi afurtamii afurii ol kaafamutti. Yeroo sana Islaamni Wayyoo sadaffaa keessaa rukuta, murtiin adeemsaatiin raawwatamu ishee sagaagaltuu guddittii bishaanota baay’ee irra taa’uutti jalqaba. Murtiin ishee dachaa ta’a.

> Anis sagalee biraa samii keessaa akkana jedhu nan dhagaʼe: “Yaa saba koo, cubbuu ishii keessatti akka hin hirmaanneef, dhaʼicha ishiis akka hin arganneef, ishii keessaa baʼaa. Cubbuu ishii samiitti ol gaʼeeraatii, Waaqayyos hammina ishii yaadateera. Akkuma isheen isiniif deebiste, ishiidhaafis deebisaa; hojii ishii akka taʼetti dachaa lama ishiidhaaf kennaa; xoofoo isheen itti guutte keessatti, ishiidhaaf dachaa lama guutaa.” Mulʼata 18:4–6.

Murtiin ishee dachaa lama taʼeera; sababni isaas ajjeechaa ishii Bara Dukkanaa keessatti waggaa 538 irraa jalqabee hamma 1798tti raawwatteef amma iyyuu hin murteeffamne. Chaappaa shanaffaa keessatti, warri Phaaphaasummaan ajjeefaman fakkeenyaan iddoo aarsaa jalatti yeroo Waaqayyo sagaagaltittii Roomaa yoom akka murteessu gaafachaa jiranitti mulʼifamu; isaanis hamma gareen lammaffaan wareegamtootaa, akkuma isaan ajjeefamanitti ajjeefamuuf jiran, guutamutti awwaala isaanii keessatti boqochuu akka qabanitti himamanii jiru. Yommuu murtiin ishii dhufu, dachaa lama taʼa; sababni isaas ummata amanamoo Waaqayyoo yeroo lamaaf ajjeefteerti.

> Inni inni chaappaa shanaffaa banee yommuu ilaalu, lubbuu warra dubbii Waaqayyootiifii fi dhugaa ba’umsa isaanii qabatanii turaniif ajjeefamanii iddoo aarsaa jalatti arge. Isaanis sagalee guddaadhaan iyyanii, “Yaa Gooftaa qulqulluu fi dhugaa, hamma yoomiitti warra lafa irra jiraatan irratti dhiiga keenyaaf firdii kennuu fi haaloo baasuu dhiifta?” jedhan. Uffanni adii tokkoon tokkoon isaanii ni kennameef; akkasumas hamma garboonni isaanii wajjin tajaajilanis obboloonni isaanii, akkuma isaanii ajjeefaman, lakkoofsi isaanii guutamutti, yeroo xinnoof ammas boqochuu akka qaban isaanitti himame. Mul’ata 6:9–11.

Obboleettiin Waayitii darbiin wareegamtoota chaappaa shanaffaa sana iddoo seera Dilbataa irratti kaafti; achitti hoolonni Waaqayyoo warri kaan Baabilon keessaa waamamu; kunis ayyaana dhaloota mootummaa Herodis yeroo mootota kudhan mootummaa isaanii isa torbaffaa mootummaa isa saddeettaffaa, isa keessaa torban ta’eef kennu irratti walii galan dha.

> “ପଞ୍ଚମ ମୋହର ଖୋଲାଯାଇଥିବାବେଳେ, ପ୍ରକାଶକ ଯୋହନ ଦର୍ଶନରେ ବେଦୀର ତଳେ ସେହି ସମୂହକୁ ଦେଖିଥିଲେ, ଯେମାନେ ଦେବବାକ୍ୟ ଏବଂ ଯୀଶୁ ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କ ସାକ୍ଷ୍ୟ ପାଇଁ ବଧ ହୋଇଥିଲେ। ଏହା ପରେ ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟର ଅଠାରୋତମ ଅଧ୍ୟାୟରେ ବର୍ଣ୍ଣିତ ଘଟଣାମାନ ଆସିଲା, ଯେତେବେଳେ ଯେମାନେ ବିଶ୍ୱସ୍ତ ଓ ସତ୍ୟ, ସେମାନଙ୍କୁ ବାବିଲୋନରୁ ବାହାରକୁ ଡାକାଯାଏ। [ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ 18:1–5, ଉଦ୍ଧୃତ।]” Manuscript Releases, volume 20, 14.

Warri isaan keessaa waamaman garee lammaffaa wareegamtoota papaasummaan ajjeefaman keessaa ta’u; kunis akkuma Herodiyaas Eliyaas isa lammaffaa irratti goote sanaa dha. Obboleettiin White akkasumas chaappaa shanaffaa banuu chaappaa dhumaa irratti ni kaa’a.

> “‘Inni yeroo inni chaappaa shanaffaa bane, lubbuu isaanii warra dubbii Waaqaatiifii dhugaa ba’umsa isaanii qabataniif ajjeefamanii iddoo aarsaa jala jiran nan arge; isaanis sagalee guddaadhaan iyyanii, “Yaa Gooftaa, Qulqulluu fi Dhugaa, ati hamma yoomiitti warra lafa irra jiraatan irratti dhiiga keenyaaf murtii kennitee hin haalofsiiftu?” jedhan. Uffanni adiinis tokkoon tokkoon isaanii in kennameef [Isaan qulqulloota fi warra qajeelota ta’anii akka jiranitti labsaman]; akkasumas akka isaan yeroo xinnoof boqotanitti isaanitti dubbatame, hamma hojjettoonni isaanii warri isaan wajjin tajaajilanis, obboloonni isaaniis, akkuma isaanitti ajjeefamuu qaban sun guutamanitti’ [Mul’ata 6:9–11]. Asitti wantoonni Yohaannisitti mul’ifaman waan yeroo sana dhugumaan jiran miti, garuu waan yeroo fuulduraatti yeroo murtaa’e keessatti ta’u turanidha.

> “Mul’ata 8:1–4 keessaa caqasame.” Manuscript Releases, jildii 20, 197.

ᱫᱟᱨᱠ ᱮᱡᱽᱥ ᱚᱠᱛᱮ ᱯᱟᱯᱟᱥᱤ ᱫᱚᱨᱟ ᱠᱚ ᱦᱚᱛᱭᱟ ᱠᱟᱛᱮ ᱠᱚᱣᱟᱜ ᱯᱨᱟᱨᱛᱷᱚᱱᱟ “ᱥᱟᱨᱮᱠ ᱠᱟᱱᱟ” “ᱥᱟᱛᱟᱢ ᱢᱚᱦᱚᱨ” ᱡᱷᱤᱡ ᱚᱠᱛᱮ, ᱚᱱᱟᱛᱮ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹ ᱮᱢᱚᱜᱼᱟ ᱡᱮ “ᱥᱟᱛᱟᱢ ᱢᱚᱦᱚᱨ” ᱫᱚ ᱱᱟᱰᱮᱭ ᱦᱤᱡᱩᱜ ᱨᱚᱵᱤᱵᱟᱨ ᱟᱹᱭᱤᱱ ᱨᱮ ᱡᱷᱤᱡᱚᱜᱼᱟ, ᱠᱟᱛᱮᱡ ᱚᱱᱟ ᱥᱟᱦᱟᱨᱮ ᱤᱥᱚᱨ ᱚᱱᱤᱭᱟᱜ ᱵᱮᱠᱟᱨ ᱠᱟᱹᱢᱤ “ᱥᱟᱨᱮᱠ ᱠᱟᱱᱟ”᱾

> Anis sagalee biraa waaqa keessaa dhagaʼe; akkana jedhee: Yaa saba koo, cubbuu ishee keessatti hirmaattota akka hin taaneef, dhaʼicha ishee irraas akka hin qoodamneef, ishee keessaa baʼaa. Cubbuu ishee samii gaʼeeraatii, Waaqayyos jalʼina ishee yaadateera. Akkuma isheen isinaf deebifte isheedhaafis deebisaa; hojii ishee akkuma taʼeetti dachaa lama isheedhaaf kennaa; xoofoo isheen guutte keessatti isheedhaaf dachaa lama guutaa. Mulʼata Yohaannis 18:4–6.

Eliyaan inni jalqabaa dhuma baraatti walitti bu’iinsi gidduu kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii fi gamtaa harka sadiitiin addunyaa Armaagedonitti geessu akka ta’u dhugaa ba’a. Eliyaan inni lammaffaan (Yohaannis Cuuphaan), dhugaa ba’umsa Eliyaan isa jalqabaa irra deebi’ee ni ibsa, ni bal’isas; isaanis waliin (sarara irratti sararaan), amala raajii Eliyaan isa sadaffaa fi isa dhumaa adda baasu, ni hundeessu. Eliyaan inni sadaffaan Eliyaa jalqabaa tokkoon (Miller), fi Eliyaa xumuraa tokkoon ni bakka bu’ama; sababni isaas sochiin ergamaa isa jalqabaa sochii ergamaa isa sadaffaatiin irra deebi’amee mul’ata.

> Waaqayyo ergaa Mul’ata 14 keessa jiran sarara raajii keessatti iddoo isaanii kenneera; hojii isaanii immoo hanga xumura seenaa lafa kanaatti dhaabachuun hin jiru. Ergaan ergamaa jalqabaa fi lammaffaa yeroo kanaaf ammas dhugaa dha; isaanis isa itti aansu kana wajjin wal cinaa adeemuu qabu.” The 1888 Materials, 803, 804.

Eeliyaan inni sadaffaan mallattoo Alfaa fi Oomeegaa qaba; kunis Eeliyaa jalqabaa fi dhumaa bakka bu’a. Eeliyaan inni jalqabaa fi inni dhumaa lamaan isaanii iyyuu sochii tokko bakka bu’u; innis ergamaa jalqabaa yookaan sadaffaa Mul’ata boqonnaa kudha afur keessaa ta’e dha.

> “Hojiin Yohannisii Cuuphaa kennaa, akkasumas hojii warra bara dhumaatti hafuuraafi humna Eliyaasiin ba’anii sabicha dadhabinaafi loogii irraa dammaqsan, gama hedduudhaan wal fakkaata. Hojii isaa fakkeenya hojii bara kana keessatti hojjetamuu qabuuti. Kiristoos yeroo lammaffaaf addunyaa qajeelummaadhaan murteessuuf ni dhufa. Ergamaan Waaqayyoo warri ergaa akeekkachiisa isa dhumaa addunyaadhaaf kennamu baatan, akkuma Yohannis dhufaatii isaa isa jalqabaatiif karaa qopheesse, isaanis dhufaatii Kiristoos isa lammaffaatiif karaa qopheessuu qabu. Hojii qopheessuu kana keessatti, ‘sululni hundinuu ol ni kaafama, tulluu fi gaaraan hundinuu gadi ni buufama; qalloonsi ni sirreeffama, iddoowwan guguddaan immoo dirree ni ta’u,’ seenaa irra deebi’uun waan jiruuf, ammas yeroo tokko ‘ulfina Gooftaa ni mul’ata, foon hundinuus walumaan isa ni arga; afaan Gooftaa isa dubbateeraatii.’” Southern Watchman, March 21, 1905.

Hojiirra sadii Eliyaas walitti bu’iinsa Eliyaasii fi sochii Eliyaas wajjin walqabatu, akkasumas gamtaa sadii Baabilon isa Ammayyaa ni bakka bu’a. Inni hojiirra oolmaa sadii ergamaa karaa Ergamicha Kakuu duratti qopheessuu wajjin cimaa walqabata; garuu sararri sun sochii fi ergamichaa keessaa haala keessa hojii isaanii ni bakka bu’a. Hojiirra oolmaa sadii lamaanuu keessatti, raawwatamuu sadaffaa fi isa xumuraa ergamichaa fi sochiichaa Alfaa fi Oomegaan, akka raawwatamuu jalqabaa fi raawwatamuu xumuraa bakka bu’aniitti, ni mul’atu.

Eliyaan inni sadaffaa fi isa dhumaa dhaabbata ergamaa sadaffaatii bakka bu’a; innis dhaabbata dhibba afurtamii fi afur kumaati; isaan yeroo sa’aatiin kirkira lafaa guddaan Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti ibsame sun ga’u, tuuta guddaa Baabilon keessaa waamuuf akka mallattoo ol kaafamu. Sa’aatii sana dura, ergamaan sunii fi dhaabbanni sunii dhaabbata sobaa kan ergaa rooba boodaa sobaa nagayaa fi nageenyaa dhiheessu irraa addaan ifatti beekamu.

Garaagarummaan ergaa fi ergamaa dhugaa fi sobaa gidduu jiru guutama ergaichaatiin beekamuu qaba. Barreeffamoonni kun dhuma Adoolessa 2023 irratti jalqaban; akkasumas qalma namootaatii Onkoloolessa 7 dura baayʼee, barreeffamoonni kun ergaan roobaa boodaa isa dhugaa Islaama jechuun balaa sadaffaa taʼe akka adda baasu, fi ergaan sun Fulbaana 11, 2001 irratti akka jalqabe ibsaa turan. Barreeffamoonni sun akka mulʼata Waaqayyoootti yeroo sana irraa jalqabee aaruun sabootaa akka dubartii ulfaa ciniinsifamtuutti taʼe akka taʼe ibsan; kanaafuu, aaruu fi rakkooleen lafa guutuu irratti fidaman cufamuu yeroo qorumsaa gaʼutti hammaataa itti fufu.

Barreeffama keenya itti aanu keessatti qorannaa kana itti fufna.

> “Utuu namoonni Waaqayyoo badiisa magaalaawwan kumaatamaan lakkaaʼaman, yeroo ammaa jechuun ni dandaʼama waaqeffannaa waaqota sobaatti kennaman, itti dhihaachaa jiru hubannoo qabaatanii utuu taʼe! Garuu baayʼeen isaanii, warri dhugaa labsuu qaban, obboloota isaanii himachaa fi irratti murteessaa jiru. Yommuu humni Waaqayyoo gara jijjiirramaa sammuuwwan irratti dhufu, jijjiiramni ifaan mulʼatu ni jiraata. Namoonni qeeqanii diiguu irratti fedhii hin qabaatan. Itti gaafatamummaa ifni addunyaatti akka hin ifne dhoorgu keessa hin dhaabbatan. Qeeqni isaanii fi himannaan isaanii ni dhaabbata. Humnoonni diinaa lolaaf walitti qabamaa jiru. Walitti buʼiinsawwan jajjaboon nu dura jiru. Walitti dhiyaadhaa, obboloota koo dhiiraa fi dubartootaa, walitti dhiyaadhaa. Kiristoosiin wal qabsiifadhaa. ‘Isin, “Waldaa dhoksaa,” hin jedhinaa; ... waan isaan sodaatan hin sodaatinaa, hin rifatinaa. Gooftaa maccaa humnootaa isa ofii isaa qulqulleessaa; inni soda keessan haa taʼu, inni rifaatuu keessanis haa taʼu. Inni iddoo qulqulluu isiniif ni taʼa; garuu manneen Israaʼel lamaanitti dhagaa nama gufachiisu, kattaa nama mufachiisu, jiraattota Yerusaalemitti immoo kiyyoo fi funyoo ni taʼa. Baayʼeen isaanii keessatti ni gufatu, ni kufu, ni cabu, ni qabamu, ni fudhatamu.’

> “Addunyaan kun masaraa ti. Taphattoonni ishee, jiraattotni ishee, diraamaa guddaa isa dhumaa keessatti qooda isaanii taphachuuf qophaa’aa jiru. Waaqayyo irraa ilaalchi badeera. Tuuta gurguddaa ilmaan namaa gidduutti, yoo namoonni kaayyoo ofittummaa isaanii raawwachuuf walitti hidhatan malee, tokkummaan hin jiru. Waaqayyo garuu ilaalaa jira. Kaayyoon isaa waa’ee mootummaa isaa irratti finciltoota ta’an ni raawwatama. Addunyaan harka namootaa keessa hin kennamne; ta’us, Waaqayyo yeroo muraasaaf wantoonni jeequmsaa fi sirna dhabbiin mootummaa akka qaban eyyamaa jira. Humni gadii irraa dhufu diraamaa keessatti mul’atawwan gurguddoo isa dhumaa fiduuf hojjechaa jira,—Seexanni akka Kiristoositti dhufee, warra hawaasota iccitii keessatti of walitti hidhaa jiran keessaa gowwoomsaa hundumaa jal’inaa wajjin hojjechaa jira. Warri fedhii walitti hidhamiinsaatiif of kennan karoora diinaa hojiitti hiikaa jiru. Sababni bu’aa isaatiin ni hordofama.”

> “Seerri daangaan daangaa isaa irraa jechuun ni gahuuf jira. Burjaajjin addunyaa guutee jira; sodaan guddaan namoota irratti dhiheenyatti dhufuuf jira. Dhumni baayʼee dhihaatee jira. Nuti warri dhugaa beeknu addunyaarratti akkuma waan nama hunda irratti tasa buʼu guddaa taʼee dhiheenyatti dhoʼuuf jiru sanaaf qophaaʼuu qabna.” Review and Herald, September 10, 1903.

Back to Articles