Article

# ܟܬܒܐ ܕܕܢܝܐܝܠ - ܫܬܐ نمبر

Iyooyaaqiim

Author

Jeff Pippenger

Published

December 1, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Kitaaboleen Daani’elii fi Mul’ataa, akkuma Macaafni Qulqulluun Kakuu Moofaa fi Kakuu Haaraa of keessaa qabaachuun macaafa tokko ta’e sanaan, kitaaba tokkouma dha.

> “Seenaa jireenya, du’aa fi du’aa keessaa ka’uu Yesuus, akka isa Ilma Waaqayyoo ta’eetti, ragaa keessatti Kakuu Moofaa keessatti argamu malee guutummaatti mirkaneessuun hin danda’amu. Kiristoos Kakuu Moofaa keessatti akkuma Kakuu Haaraa keessatti mul’atutti ifatti mul’ata. Inni tokko Fayyisaa dhufuuf jiruuf dhugaa ba’a; inni kaan immoo Fayyisaa akka raajonni dursee dubbatanitti dhufeef dhugaa ba’a. Karoorri furii akka sirriitti hubatamuuf, Caaffanni Qulqullaa’aan Kakuu Moofaa guutummaatti hubatamuu qaba. Ifni ulfinaan guutame kan darbeera raajii irraa dhufu, jireenya Kiristoosii fi barsiisa Kakuu Haaraa ifaafi miidhaginaan mul’isa. Dinqiin Yesuus waaqummaa isaa kan mirkaneessan dha; garuu ragaan inni Furataa addunyaa ta’uu isaa caalaa jabeessi, raajiiwwan Kakuu Moofaa seenaa Kakuu Haaraa wajjin wal bira qabamee yeroo ilaalamu keessatti argama. Yesuus Yihudootaatiin akkana jedhe, ‘Caaffata qulqullaa’oo qoradhaa; isin keessatti jireenya bara baraa qabaachuu yaaddu; isaanis kan anaaf dhugaa ba’anidha.’ Yeroo sana keessatti Caaffanni Qulqullaa’aan kan biraa tokko iyyuu hin turre; kan jiru Kakuu Moofaa qofa ture; kanaaf ajajni Fayyisaa sun ifa dha.” Spirit of Prophecy, volume 3, 211.

କ୍ରୀଷ୍ଟ କିଏ ଏବଂ ସେ କ’ଣ, ତାହାର ସବୁଠାରୁ ଶକ୍ତିଶାଳୀ ପ୍ରମାଣ ସେତେବେଳେ ପ୍ରକାଶିତ ହୁଏ, ଯେତେବେଳେ ପୁରାତନ ନିୟମର ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମାନଙ୍କୁ ନୂତନ ନିୟମର ଇତିହାସରେ ସେଗୁଡ଼ିକର ପୂରଣ ସହିତ ତୁଳନା କରାଯାଏ। ସେହିପରି, ଦାନିଏଲ ଓ ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ ପୁସ୍ତକଦ୍ୱୟର ପରସ୍ପର ସମ୍ବନ୍ଧରେ ମଧ୍ୟ।

> “प्रकाशितवाक्यमा बाइबलका सबै पुस्तकहरू एकै ठाउँमा मिलेर अन्त्यमा पुग्छन्। यहाँ दानियलको पुस्तकको परिपूरकता पाइन्छ। एउटा अगमवाणी हो; अर्कोचाहिँ प्रकाशन हो।” प्रेरितहरूका काम, ५८५।

Jechi “guuta” jedhu hiikni isaa gara mudaa malee guutummaatti raawwatamutti fiduu jechuudha. Raawwiin raajiiwwan Kakuu Moofaa, “humna guddaa kan qabu” “ragaa” Waaqummaa Kiristoos ture. Ragaan Waaqummaa raajiiwwan macaafa Daani’el keessa jiran kan hundumaa caalaa cimaa, akka macaafa Mul’ata keessatti bakka bu’aniitti raawwatamuu isaanii dha. Raajiiwwan Daani’el keessatti jiran macaafa Mul’ataa keessatti itti fufanii jiru; bara dhumaattis, yeroo Mul’anni Yesuus Kiristoos hiikamee banamutti, gara mudaa malee guutummaatti ni raawwatamu.

> “പ്രകటనം ഒരു മുദ്രയിട്ട പുസ്തകമാണ്; എങ്കിലും അത് തുറന്നിരിക്കുന്ന ഒരു പുസ്തകവും ആകുന്നു. ഈ ഭൂമിയുടെ ചരിത്രത്തിലെ അവസാന ദിനങ്ങളിൽ സംഭവിക്കാനിരിക്കുന്ന അത്ഭുതകരമായ സംഭവങ്ങളെ അത് രേഖപ്പെടുത്തുന്നു. ഈ പുസ്തകത്തിലെ ഉപദേശങ്ങൾ നിർണ്ണായകങ്ങളാണ്; അവ ഗൂഢവുമായും ഗ്രഹിക്കാനാവാത്തതുമായവയല്ല. ഇതിൽ ദാനിയേലിലുള്ളതുപോലെ തന്നെയുള്ള പ്രവചനരേഖ തന്നെ വീണ്ടും കൈകാര്യം ചെയ്യപ്പെടുന്നു. ചില പ്രവചനങ്ങൾ ദൈവം ആവർത്തിച്ചിരിക്കുന്നു; അങ്ങനെ അവയ്ക്കു പ്രാധാന്യം നൽകേണ്ടതുണ്ടെന്ന് കാണിച്ചുതരുന്നു. മഹത്തായ പ്രാധാന്യമില്ലാത്ത കാര്യങ്ങൾ കർത്താവ് ആവർത്തിക്കുന്നില്ല.” Manuscript Releases, volume 9, 8.

> Bara mootummaa Yehooyaaqiim mooticha Yihudaa keessa, Nebukadnezaar mootichi Baabilon gara Yerusaalem dhufee ishee marse. Daaniʼel 1:1.

Lakkoofsi jalqabaa kitaaba Daani’el, yoo sirriitti ilaalame, odeeffannoo raajii hedduu of keessaa qaba. Ilaalcha keenya Yooyaaqiim irraa jalqabna.

Yehooyaaqiim mootota dhumaa Yihudaa sadan keessaa isa jalqabaa ture. Kanaaf, inni ergaa ergamaa jalqabaatiin bakka bu’a. Ilmi isaa Yehooyaakiin, inni akkasumas Yekooniyaa yookaan Kooniyaa jedhamuun beekamu, ergaa ergamaa lammaffaatiin bakka bu’e. Yehooyaakiinin booddee Zedeqiyaa dhufe; inni mootota dhumaa Yihudaa sadan keessaa isa isa dhumaa ture. Zedeqiyaan ergaa ergamaa sadaffaatiin bakka bu’a. Ragaan raajii hedduun akka Yehooyaaqiim mallattoo ergaa ergamaa jalqabaa ta’e ni mirkaneessu. Ragoota kana hubachuun barbaachisaa dha; sababiin isaas lakkoofsi jalqabaa boqonnaa tokkoffaa Dani’el keessatti ergaa ergamaa jalqabaa akka agarsiisu eenyummaa isaa ni ifa godha; dhugaan sunis boqonnaan jalqabaa akka ergaa ergamaa jalqabaa Mul’ata boqonnaa kudha afuritti hubatamuuf bu’uura cimaa ta’a. Nuyi Seenaa Baraa Lammaffaa irraa jalqabna.

> Warra billaa jalaa hafan immoo gara Baabilonitti booji’ee geesse; isaanis hanga mootummaa Faares bulchutti isaafii ilmaan isaatiif tajaajiltoota ta’an; kunis dubbii Waaqayyoo afaan Ermiyaasiin dubbatame akka raawwatamuuf ture; biyyi sun hanga Sanbatawwan ishee itti gammaddutti; yeroo dheeraa lafa ontee turte hundatti Sanbata eegde; kunis waggoota torbaatama akka guuttamuuf ture. 2 Seenaa Baraa 36:20, 21.

booji’amni waggoota torbaatamaaf Baabilon keessatti ta’e, akka biyya sun akka Leewwota 25 wajjin waliigaltee qabuutti Sanbatawwan raawwatamuu dadhaban itti gammaduuf ture. Sanbatawwan waggoota torbaatamaa walitti qabamanii waggoota dhibba afurii fi sagaltama ta’u; Israa’el durii qajeelfama Leewwota 25 sana tuffatee ture. Waggotni dhibba afurii fi sagaltamaa fincilaatiin guutaman booji’amuu waggoota torbaatamaa dura turan. Xumura waggoota dhibba afurii fi sagaltamaatti, mootota sadii Nebukaadinaazariin harka jala ni galfamu turan.

Waggaa waggoota torbaatamii boojiʼamummaa sanaa booddee, Gooftaan Qiiroosin kaase; inni mootota sadii warra Israaʼel deebiʼee Yerusaalem ijaarrachuu akka dandaʼu labsii baasani keessaa isa jalqabaa ture. Arxaksiirxis immoo mootota sadii sana keessaa isa sadaffaa ture; innis bara Dhaloota Kiristoos dura 457 keessatti labsii sadaffaa baase. Labsichi sadaffaan waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii, kan Daaniʼel boqonnaa saddeetii keessatti, lakkoofsa kudha afuriitti ibsaman, jalqabe. Bara 1798 keessatti, xumuri jalqabaa dheekkamsaa dhume; macaafni Daaniʼel hiikame; ergamaan malakoota sadan keessaa inni jalqabaa ni dhufe. Ergamaan sadaffaan ammoo Onkololeessa 22, 1844 irratti ni dhufe.

Mootonni mootummaa Yihudaa dhumaa sadan hundinuu Nebukadnezaariin wal duraa dhaabataniiru; yeroo Yehooyaaqiim boojiʼametti immoo waggoota torbaatamni jalqaban. Isaanis hamma Baabilon barbadaaʼutti itti fufan; ergasii hoogganaan waraanaa (Qiiroos) inni Baabilon barbadeesse, kan yeroo gabaabaa booddee mootii taʼes, labsiiwwan sadan keessaa isa jalqabaa dabarsee baase. Labsii sadaffaan immoo raajii galgalaa fi ganamaa kan ergamtoota sadan keessaa isa sadaffaan dhufuun xumurame jalqabe. Kiristoos yeroo hundumaa dhuma isaa jalqaba wajjin walqabsiisee mulʼisa.

Jalqabni waggoota torbattamaa weerara jalqabaa Nebukadnezaar Yerusaalem irratti raawwateen jalqabe. Xumuri waggoota torbattamaa immoo barbadaaʼina Baabiloniin mallatteeffame. Barbadaaʼinni dhumaa fi guutuun Yerusaalem mootota sadii keessaa isa sadaffaa irratti dhufe; moototi kun hundinuu Nebukadnezaariin weeraramanii turan. Barbadaaʼinni Yerusaalem adeemsa keessatti raawwatame. Moototni sadan warri dhumaa mallattoo raajii tokko bakka buʼu; kunis, akkaataa isaan hundinuu Nebukadnezaariin weeraramanii turaniin. Isaan labsiiwwan sadan, kanneen hundinuu mallattoo tokko turan, fakkeessan; akkuma ergamoonni sadan dhuma guyyoota kuma lamaa fi dhibba sadiitti turan sana.

> “Boqonnaa torbaffaa Izraa keessatti labsichi ni argama. Lakkoofsonni 12–26. Bifa isaa isa guutuu taʼeen inni bara mootummaa mootummaa Faares keessa Artahashexes Mootichaan bara dhaloota Kiristoos dura 457 keessatti kenname. Garuu Izraa 6:14 keessatti mana Waaqayyoo kan Yerusaalem keessa jiru ‘akka ajaja [“labsii,” qacceen barruu] Qiiros, Daariyosii fi Artahashexes mootii Faaresitti’ ijaarame jedhameera. Mootonni sadan kun labsicha jalqabsiisuu, irra deebiʼanii mirkaneessuu, fi xumuruudhaan, akka inni raajicha keessatti jalqaba waggoota 2300 agarsiisuuf barbaachisuutti gara guutummaa isaatti geessan. Bara dhaloota Kiristoos dura 457, yeroo labsichi itti xumurame, akka guyyaa ajajichaa fudhachuudhaan, ibsi raajichaa waaʼee torbanota torbaatamaa jedhu hundi akka raawwatame mulʼate.” The Great Controversy, 326.

Obboleettiin Wayitii raajii sana guutummaatti raawwatamuu isaatiif labsoonni sadan barbaachisoo akka turan adda baasti. Isheen walitti dhufeenya isaanii ibsiti; akkas gochuunis amala sarara-lugaa jecha Ibrootaa “dhugaa” jedhamuu adda baasti. Isheen akka jettutti, labsiin inni jalqabaa ka’e, labsiin inni lammaffaan mirkaneesse, labsiin inni sadaffaan immoo “ibsa hundumaa raajicha torbanota torbaatamaa ilaalchisee” guute. Jechi Ibrootaa “dhugaa” jedhu qubee jalqabaa, qubee kudha-sadaffaa, fi qubee dhumaa alfabee Ibrootaatiin walitti makamanii uumama. Labsiin inni jalqabaa ka’e, inni lammaffaan mirkaneesse, labsiin inni dhumaa immoo raajicha guute. Labsoonni sadan mallattoo Alfaa fi Oomeegaa of keessaa qabu; waggoota torbaatama raajii booji’amuu Baabilonitti raawwatame xumura irrattiis ni raawwataman, jechuunis labsiin sadaffaan erga waggoonni torbaatamni sun dhumanii booddee baay’ee ture iyyuu. Labsoonni sadan sun adeemsa keessa tarkaanfachaa turan; akkasumas, inumaayyuu labsoota sadii ta’an iyyuu, amma iyyuu mallattoo raajii tokko turan.

Maleekaan inni jalqabaa bara 1798tti dhufe, maleekaan inni lammaffaan birraa bara 1844tti dhufe, maleekaan inni sadaffaan immoo Onkoloolessa 22, 1844tti dhufe. Maleekonni sadan kun mallattoo raajii tokko dha; isaanis Wangeela bara baraa Mul’ata boqonnaa kudha afur keessatti ibsame ni bakka bu’u.

> “Ergaan inni jalqabaa fi lammaffaan bara 1843 fi 1844 keessatti kenname; amma immoo labsii ergamaa sadaffaaffaa jala jirra; taʼus ergaawwan sadan isaanii hundi ammallee labsamuu qabu. Isaan warra dhugaa barbaadanitti irra deebiʼamanii himamuun isaanii amma illee akkuma yeroo kam iyyuu barbaachisaa dha. Qalamaanis taʼe sagaleedhaan labsii kana dhageessisuu qabna; tartiiba isaanii fi raawwatama raajiiwwan nu ergaa ergamaa sadaffaaffaatti geessan ibsuu qabna. Ergaan sadaffaan inni jalqabaa fi lammaffaa malee jiraachuu hin dandaʼu. Ergaawwan kana maxxansa keessatti, lallaba keessatti addunyaatti kennuu qabna; sarara seenaa raajii keessatti wantoota taʼanii darbanii fi wantoota taʼan ibsaa.” Selected Messages, book 2, 104, 105.

Mootonnii Yihudaa warri dhumaa sadan mallattoo tokko turan; sababiin isaas hundinuu mootii Baabilonitiin sadarkaa garagaraatiin harka jala galfamanii turan. Mootonni Yihudaa warri dhumaa sadan, labsiileen sadan, fi ergamoonni sadan, yeroo adda addaan sadii ta’an iyyuu, akkasumas akka mallattoo raajii tokkootti bakka buufamanii jiru.

ᱛᱤᱱ ᱢᱟᱦᱟᱨᱟᱡ ᱛᱟᱹᱞᱤ ᱥᱟᱛᱛᱚᱨ ᱵᱚᱪᱷᱚᱨ ᱠᱟᱹᱫᱤ ᱵᱷᱚᱜ ᱨᱮ ᱵᱟᱹᱥᱛᱟᱹᱞ ᱵᱟᱱᱟᱨ ᱵᱚᱱᱚᱛ ᱯᱟᱹᱨᱥᱤ ᱯᱟᱹᱨᱥᱚᱱᱚᱛ ᱞᱮᱠᱟ ᱦᱚᱭ, ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱠᱟᱨᱚᱱᱛᱮ ᱩᱱᱠᱩ ᱚᱱᱟ ᱮᱛᱚᱦᱚᱵ ᱨᱮ ᱦᱟᱹᱹᱥᱤᱞ ᱦᱚᱭ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱥᱟᱛᱛᱚᱨ ᱵᱚᱪᱷᱚᱨ ᱠᱟᱹᱫᱤ ᱵᱷᱚᱜ ᱨᱮ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱠᱚ ᱪᱤᱛᱟᱹᱨᱟᱹᱣᱮᱫᱟ। ᱠᱟᱹᱫᱤ ᱵᱷᱚᱜ ᱮᱦᱚᱵ ᱦᱚᱭᱮᱱᱟ ᱛᱤᱱ ᱢᱟᱦᱟᱨᱟᱡ ᱠᱚ ᱫᱷᱤᱨᱮ-ᱫᱷᱤᱨᱮ ᱟᱫᱷᱤᱱ ᱠᱚᱨᱟ ᱛᱮ, ᱟᱨ ᱚᱱᱟᱨ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱦᱚᱭᱮᱱᱟ ᱨᱟᱡᱽ ᱟᱨ ᱚᱱᱟᱨ ᱨᱟᱡᱫᱷᱟᱱᱤ ᱱᱟᱜᱟᱨ ᱫᱷᱚᱸᱥ ᱛᱮ। ᱵᱚᱱᱚᱛ ᱨᱮ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱵᱟᱵᱤᱞᱚᱱ ᱫᱤᱥᱚᱢ ᱟᱨ ᱚᱱᱟᱨ ᱨᱟᱡᱫᱷᱟᱱᱤ ᱫᱷᱚᱸᱥ ᱠᱚ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹᱣᱮᱫᱟ, ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱛᱤᱱ ᱫᱷᱤᱨᱮ-ᱫᱷᱤᱨᱮ ᱦᱩᱠᱩᱢ ᱨᱮ ᱦᱮᱡ ᱟᱹᱲᱤᱡᱮᱫᱟ। ᱵᱟᱨ ᱜᱮᱞ ᱯᱮ ᱥᱟᱭ ᱵᱚᱪᱷᱚᱨ ᱵᱚᱱᱚᱛ ᱨᱮ ᱮᱛᱚᱦᱚᱵ ᱛᱤᱱ ᱫᱷᱤᱨᱮ-ᱫᱷᱤᱨᱮ ᱦᱩᱠᱩᱢ ᱛᱮ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹᱭᱮᱱᱟ, ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱵᱟᱨ ᱜᱮᱞ ᱯᱮ ᱥᱟᱭ ᱵᱚᱪᱷᱚᱨ ᱵᱚᱱᱚᱛ ᱨᱮ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱠᱚ ᱪᱤᱛᱟᱹᱨᱟᱹᱣᱮᱫᱟ, ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱛᱤᱱ ᱫᱷᱤᱨᱮ-ᱫᱷᱤᱨᱮ ᱥᱟᱱᱫᱮᱥ ᱠᱚ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱟᱠᱟᱱᱟ।

Maalonni sadan, fi ergaa isaanii sadan addaa addaa, mootota sadii fi labsii isaanii sadan tartiibaan dabalaa deemanidhaan fakkeenyaan mulʼifamanii turan. Mootonni sadan kanneen labsii isaanii sadan addaa addaa labsan, mootota sadii walitti aansuun dhufaniin fakkeenyaan mulʼifamanii turan; isaan keessaa tokkoon tokkoon isaanii ergaa isaanii kan Nabukadnezzaari irratti fincila taʼe dhiheessanii turan. Ergaawwan fincilaa sadan, kan labsii sadii fakkeessan, isheen immoo deebiʼuudhaan ergaawwan sadii fakkeessiti. Tokkoon raajii waggoota torbaatamaa jalqaba; isheen immoo deebiʼuudhaan jalqaba raajii waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii taʼetti geessa; raajiin sun immoo dhufaatii malaaʼka sadaffaa bara 1844tti xumurama. Waggoonni torbaataman kan lafti Sanbata ishii itti gammadu turte, Onkoloolessa 22, 1844 irraa adda baafamuu hin dandaʼu.

Yehooyaaqiim labsii duraa Qiirosiin kenname ni bakka bu’a; akkasumas ergaa ergamaa isa jalqabaa Mul’ata boqonnaa kudha afur keessa jiru ni bakka bu’a. Kana caalaa immoo, dhugaa-baatota mootummaa Yihuudaa mootota sadan dhumaa, labsiilee sadan, fi ergaawwan ergamoota sadan, mallattoo Yehooyaaqiim ilaalchisee odeeffannoo sirrii ni kennu; seenaa raajii ergamoota sadanii waan hafuura kaka’umsaatiin baay’ee of eeggannoodhaan mallattoofameef. Ergaawwan sadan hundinuu dhuftii seena-qabeessa qabu; sana booddees humna seena-qabeessa argatu.

Ergamaan inni jalqabaa bara 1798tti dhufe; mirkaneeffannoon qajeelfama guyyaa tokkoon waggaa tokko jedhu argamuudhaanis, gaafa Hagayya 11, 1840tti humna ittiin guutame.

> «ຕໍ່ມາໃນປີ 1840 ການສຳເລັດເປັນຈິງອັນນ່າພິສົດອີກປະການໜຶ່ງຂອງຄຳພະຍາກອນ ໄດ້ກະຕຸ້ນຄວາມສົນໃຈຢ່າງກວ້າງຂວາງ. ສອງປີກ່ອນໜ້ານັ້ນ ໂຈສາຍອາ ລິດຊ໌, ໜຶ່ງໃນບັນດາຜູ້ປະກາດຂ່າວປະເສີດຊັ້ນນຳທີ່ປະກາດເລື່ອງການສະເດັດມາຄັ້ງທີສອງ, ໄດ້ຕີພິມຄຳອະທິບາຍຕີຄວາມພຣະນິມິດ 9 ໂດຍທຳນາຍລ່ວງໜ້າເຖິງການລົ້ມສະລາຍຂອງຈັກກະພັດອອດໂຕມັນ. ຕາມການຄຳນວນຂອງລາວ ອຳນາດນີ້ຈະຖືກໂຄ່ນລົ້ມ... ໃນວັນທີ 11 ເດືອນສິງຫາ ຄ.ສ. 1840, ເມື່ອອາດຄາດໄດ້ວ່າອຳນາດຂອງອອດໂຕມັນໃນຄອນສະແຕນຕິໂນເປິນຈະຖືກທຳລາຍ. ແລະສິ່ງນີ້, ຂ້າພະເຈົ້າເຊື່ອວ່າ, ຈະປະຈັກຊັດວ່າເປັນຈິງ.»

> “ᱚᱱᱟ ᱥᱚᱢᱚᱭ ᱨᱮ ᱡᱮᱞᱮᱠᱟ ᱱᱤᱨᱫᱷᱟᱨᱤᱛ ᱠᱟᱱᱟ, ᱛᱩᱨᱠᱤ, ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱨᱟᱡᱫᱩᱛᱠᱚ ᱛᱮ, ᱭᱩᱨᱚᱯ ᱨᱮᱱ ᱥᱟᱜᱟᱭ ᱥᱚᱠᱛᱤᱠᱚᱣᱟᱜ ᱥᱩᱨᱚᱠᱠᱷᱟ ᱥᱣᱤᱠᱟᱨ ᱠᱮᱫᱟ, ᱟᱨ ᱱᱚᱣᱟ ᱦᱚᱨᱟᱛᱮ ᱟᱯᱱᱟᱜᱠᱚ ᱠᱷᱨᱤᱥᱴᱟᱱ ᱡᱟᱛᱤᱠᱚᱣᱟᱜ ᱱᱤᱭᱚᱱᱛᱨᱚᱱ ᱨᱮ ᱫᱚᱦᱚ ᱠᱮᱫᱟ। ᱱᱚᱣᱟ ᱜᱷᱚᱴᱚᱱᱟ ᱵᱷᱟᱵᱤᱥᱭᱟᱫᱽᱵᱟᱱᱤ ᱨᱮᱱ ᱯᱩᱨᱵᱟᱱᱩᱢᱟᱱᱠᱮ ᱴᱷᱤᱠ ᱴᱷᱤᱠ ᱯᱩᱨᱟᱹᱣ ᱠᱮᱫᱟ। ᱡᱚᱠᱷᱚᱱ ᱱᱚᱣᱟ ᱞᱚᱠᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱹᱰᱤ ᱟᱹᱰᱤ ᱞᱚᱠ ᱢᱤᱞᱞᱚᱨ ᱟᱨ ᱚᱱᱤᱭᱟᱜ ᱥᱟᱜᱟᱣᱟᱱᱠᱚ ᱫᱟᱣᱟ ᱠᱮᱫ ᱵᱷᱟᱵᱤᱥᱭᱟᱫᱽᱵᱟᱱᱤ ᱵᱷᱟᱠᱷᱭᱟ ᱨᱮᱱ ᱱᱤᱭᱚᱢᱠᱚᱣᱟᱜ ᱥᱚᱛᱚ ᱨᱮ ᱵᱤᱥᱣᱟᱥ ᱠᱮᱫᱟ, ᱟᱨ ᱟᱫᱽᱵᱷᱩᱛ ᱦᱚᱨᱥᱟ ᱟᱫᱽᱵᱷᱮᱱᱴ ᱟᱱᱫᱚᱞᱚᱱ ᱨᱮ ᱮᱢ ᱠᱮᱫᱟ। ᱯᱟᱲᱦᱟᱣ ᱟᱨ ᱯᱚᱫᱚᱵᱤ ᱨᱮᱱ ᱦᱚᱲᱠᱚ ᱵᱷᱤ ᱢᱤᱞᱞᱚᱨ ᱥᱟᱶ ᱡᱩᱲᱟᱹᱣ ᱠᱮᱫᱟ, ᱯᱨᱚᱪᱟᱨ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱟᱨ ᱚᱱᱤᱭᱟᱜ ᱫᱷᱟᱨᱚᱱᱟ ᱯᱨᱠᱟᱥ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱵᱷᱤ, ᱟᱨ 1840 ᱠᱷᱚᱱ 1844 ᱫᱷᱟᱵᱤᱪᱷ ᱱᱚᱣᱟ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱡᱚᱞᱫᱤ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱯᱷᱮᱞᱟᱣ ᱮᱱᱟ।” The Great Controversy, 334, 335.

1798 keessatti murtiin banuu isaa labsaa ergamaan inni jalqabaa dhufe; garuu ergaan sun irratti hundaaʼee kan ture, akka ibsa William Milleritti guyyichi raajii Macaafa Qulqulluu keessatti waggaa tokko bakka buʼu, jedhamuun isaa sirrii taʼuu isaati. Qajeelfamni sunis “Amajjii 11, 1840” irratti mirkanaaʼe, ergaan inni jalqabaas humna argate. Raajii deebiʼuu Kiristoos waggaa Macaafa Qulqulluu 1843 keessatti taʼa jedhu, kan hanga waggaa 1844tti dheerate, kufuu isaatiin, ergamaan lammaffaan kan Mulʼata boqonnaa kudha afurii dhufe. Raajii sanaa bifa birraa 1844 keessa kufuu isaatiin, waldoonni Pirotestaantii seera Miller ee guyyichi waggaa tokkoof jedhu didanii, intallan Baabilon taʼan. Ergaan sunis achii booddee yeroo bonaa 1844 keessa, yeroo ergaa Iyya Giddugaleessaa wajjin walitti makame, humna argate. Ergaan Iyya Giddugaleessaa Onkoloolessa 22, 1844 irratti raawwatamuu isaatiin, ergamaan sadaffaan ergaa isaa wajjin dhufe.

Sababii Adventismiin Laaʼodiiqeyaa bara 1863 keessatti ajaja diduu isaatiif, ummanni Waaqayyoo seenaa Israaʼel durii kan gammoojjii keessatti jooruu irra deebiʼanii akka raawwatan irratti ramadaman. Humni ciminaa ergaa sadaffaatiif kennamu hamma Fulbaana 11, 2001tti eegsisuun ture. Ergaawwan sadan keessaa tokkoon tokkoon isaanii seenaa keessatti dhufu; ergasii immoo humneeffamu.

Yehoyaaqiimii fi Qiiros humna ergamaa isa jalqabaa argisiisu malee, dhufaatii isaa miti. Yeroo Yehoyaaqiim mootota Yihudaa keessaa sadan dhumaa keessaa isa jalqabaa taʼe, akkasumas inni ergaa ergamaa isa jalqabaa bakka buʼus, amaloonni raajii inni mulʼisu, akkasumas Qiiros immoo mulʼisu, isaanii lamaan isaanii mallattoo humneeffamuu ergamaa isa jalqabaa taʼuu isaanii agarsiisu malee, mallattoo dhufaatii ergamaa isa jalqabaa miti. Seenaan Yehoyaaqiim keessatti dhufaatiin ergaa isa jalqabaa Minaasee ture; inni mootota Yihudaa keessaa torban dhumaa keessaa isa jalqabaa ture.

Mootummoonni torba Yerusaalemitti guutummaatti fi dhuma irratti badiisa dhufu dura turan. Mootummoonni torban kun seenaa tartiibaan adeemu bakka bu’u; akkuma seenaan isaan fakkeessan bara 1798 irraa jalqabee hamma 1844 tti ture. Ergamaan inni jalqabaa bara 1798 dhufe; inni sadaffaan immoo Onkoloolessa 22, 1844 gaʼe. Seenaa bara 1798 irraa hamma 1844 tti jiru jechuun seenaa ergamoota jalqabaa fi lammaffaa jechuudha. Seenaa ergamaa sadaffaa immoo bara 1844 keessa jalqabe. Obboleettiin White yeroo fakkeenya kakuu Momicha boqonnaa kudha keessatti ibsaman adda baastu, momichoonni torban sun seenaa ergamoota jalqabaa fi lammaffaa akka bakka buʼan ni dubbatti; garuu ergamaa sadaffaa miti.

> “Ifti addaa Yohaannisitti kenname, kan guuchii torbaaniin ibsame, ibsa taateewwan ergaa ergamoota isa jalqabaa fi isa lammaffaa jalatti raawwataman ture.” The Seventh-day Adventist Bible Commentary, volume 7, 971.

Seenaa qaqawwee torban Mul’ata boqonnaa kudhanii, seenaa ergamaa isa jalqabaa humna argate Hagayya 11, 1840 irraa jalqabee hamma abdii guddaa cabsamutti Onkoloolessa 22, 1844tti ni addeessa; ta’us, inni guutummaa seenaa ergamoota isa jalqabaa fi isa lammaffaa of keessatti hammata. Itti fayyadamni waliigalaa qaqawwee torbanii akka inni bara 1798 irraa jalqabee hamma Onkoloolessa 22, 1844tti bakka bu’utti dha. Seenaa dhufaatii ergamaa isa jalqabaa bara 1798 irraa hamma abdii guddaa cabsamutti jiru, seenaa ergamoota isa jalqabaa fi isa lammaffaa ti; innis raajii keessatti qaqawwee torbaniin bakka buufameera. Qaqawween torban kun mootota mootummaa Yihudaa keessaa isa dhumaa torbaniin illee fakkeenya qaba ture. Moototni sana keessaa sadan dhumaa mootummaa wal irraa aanan adda baasan qofa utuu hin ta’in, walitti isaanii mallattoo tokko, kan jalqabaa, giddugaleessaa fi isa dhumaa irraa ijaarame dha.

Seenaa ergamoota sadan keessatti, ergaan jalqabaa Adoolessa 11, 1840tti humna argate; Yooyaaqiimii fi Qiiros lamaan isaanii iyyuu taatee sana fakkeessan.

Nuti itti aanutti dhugaawwan baay’ee barbaachisoo kana adda baasuu keenya itti fufna.

> “Qajeelummaa cimaa barataan hundinuu guddissee jaallachuu qaba. Sammuun hundinuu dubbii Waaqayyoo mul’ifameetti kabajaan xiyyeeffannaa kennuun garagalu qaba. Warra akkanatti Waaqayyoof abboomamanitti ifni fi ayyaanni ni kennamu. Isaan seera Isaa keessaa wantoota dinqisiisoo ni argu. Dhugaan gurguddaan, guyyaa Pentekostee irraa eegalee utuu hin qalbeeffataminii fi hin mul’atin hafan, qulqullina isaanii dhalootaan jiru keessatti dubbii Waaqayyoo keessaa ni ifu. Warra dhugumaan Waaqayyoon jaallataniif Hafuurri Qulqulluun dhugaawwan sammuu keessaa bade ni mul’isa; akkasumas dhugaawwan guutummaatti haaraa ta’anis ni mul’isa. Warri foon Ilma Waaqayyoo nyaatanii dhiiga Isaa dhugan, kitaabota Daani’elii fi Mul’ata keessaa dhugaa Hafuurri Qulqulluun kakaase ni fidu. Isaan humnoota ukkaamfamuu hin dandeenye hojii keessa ni galchu. Hidhii daa’immanii iccitii sammuu namootaa irraa dhokfaman labsuuf ni banama. Gooftaan ogeeyyii salphisuuf wantoota addunyaan gowwummaa jedhaman filateera, jaboota salphisuufis wantoota addunyaa dadhaboo ta’an filateera.”

> “Kitaabni Qulqulluun barnoota amantaa-dhabuu gidduutti akka waan walitti marfamee keessa galfamuutti mana barumsaa keenya keessatti fidamuu hin qabu. Kitaabni Qulqulluun hundee fi dhimma ijoon barnootaa taʼuu qaba. Dhuguma, nuti yeroo darbe caalaa dubbii Waaqa jiraataa baayʼee ni beekna; taʼus, ammas waan baayʼeen baratamu qaba. Inni akka dubbii Waaqa jiraataatti hojii irra ooluu qaba; akkasumas waan hundumaa keessatti isa duraa, isa dhumaa, isa caalu taʼee kabajamuu qaba. Sana booda guddinni hafuuraa dhugaan ni mulʼata. Barattoonni, sababii isaanii foon Ilma Waaqaa nyaatanii dhiiga isaas dhugan irraa kan kaʼe, amantii fayyaa qabu ni guddifatu. Garuu yoo hin eegamnee fi hin kunuunfamne, fayyaan lubbuu ni mancaʼa. Karaa ifaa keessa turaa. Kitaaba Qulqulluu qoradhaa. Warri amanamummaadhaan Waaqayyoon tajaajilan ni eebbifamu. Inni hojii amanamaa tokko illee mindaa malee akka darbu hin heyyamne, gocha amanamummaa fi qulqullina hundumaa mallattoo addaa jaalalaa fi fudhatama isaa tiin ni gonfata.” Review and Herald, August 17, 1897.

Back to Articles