Article

# Kitaaba Daani’el – Lakkoofsa Sagaaltamii Sadii

Mul’isa Raajii Roomee Raajii Sadeen Ishee: Waaqeffannaa Warra Durii irraa gara Dogoggora Ammayyaatti

Author

Jeff Pippenger

Published

February 26, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Kitaabni Daani’eel mul’isiti aragtiicha kan dhaabu Roomaa akka ta’e; hubannoon sunis yeroo seenaa Milerotaa keessatti yeroo William Miller dhugaa kana adda baase keessatti Pirootestaantotaatiin mormame. Guyyoota dhumaattis ammallee aragtiicha kan dhaabu Roomaa dha; har’as Adventizimiin Laa’odiqeyaa ilaalcha Pirootestaantii kufe, jechuun saamtoonni saba kee Antiochus Epiphanes ta’u, ni deeggara. Sabni kakuu kan seenaa Milerotaa keessatti darbamanii turan dhugaa isuma kana morman; dhugaan sunis amma sabni kakuu guyyoota dhumaa, kan amma darbaa jiru, ni morma. Solomoon akkana jedhee gaarii dubbate:

> Wantiin ture, isatu waan taʼu; wantiin hojjetame immoo, isatu hojii taʼu; aduudhaan gaditti wanti haaraan tokko iyyuu hin jiru. Wanti tokko, “Kunoo, kun haaraa dha” jedhamee irratti dubbatamuu dandaʼu ni jiraa? Inni durii jalqabuma irraa ture; innis nu dura ture. Lallaba 1:9, 10.

Akka raagaa dubbatameen, Roomiin mul’ata sadii qaba; mul’anni inni jalqabaa fi inni lammaffaan amaloota isa sadaffaa ibsu, dhugaanis ragaa lamaatiin ni jabaatti.

> Garuu yoo si hin dhageenye taʼe, namoota tokko yookaan lama dabalatee of biraa fudhadhu; akka afaan dhugaa-baatota lamaa yookaan sadii keessatti dubbii hundinuu jabaatee dhaabatuuf. Maatewos 18:16.

Amantiin Roomaa waaqeffannaa sobaa ture; waaqeffannaan sobaas amantii dhugaa fakkeessuun dhihaata. Garuu kun akka maallaqa sobaa hubatamutti fakkeeffama jechuu miti; waaqeffannaan sobaa dhugumaan amantii dhugaa fakkaachuu hin qabu. Haa taʼu malee, raajii keessatti amala fakkeeffamaa qaba. Magaalaan Roomaa Yerusaalemii fakkeessituu dha; mana qulqullummaa ishees (Pantheon) mana qulqullummaa Yerusaalem keessa ture fakkeessituu ture. Sirni waaqeffannaa sobaa hin qulqullaaʼin, hamaa fi seexanawaa dha; garuu kun hojiiwwan amantii fakkeeffamaa Seexanaa bakka buʼa. Mataan amantii Roomaa waaqeffannaa sobaa qabu maqaa Pontifex Maximus jedhuun waamama ture. “Pontifex Maximus” jalqaba irratti Roomaa durii keessatti luba mootummaa amantii Roomaa olaanaa agarsiisa ture; ka’umsi isaas mootummaa Roomaa yeroo jalqabaa Republikii Roomaa durii irraa eegala. Yeroo dheeraaf aangoo mootummaa fi amantii wajjin walqabatee, dhuma irrattis maqaa harʼa Phaaphaasiin Mana Kiristaanaa Kaatolikii Roomaa keessatti itti fayyadaman taʼee guddachaa dhufe.

Maqaan lubaa olaanaa Roomii waaqeffannaa ormaa Pontifex Maximus ture; innis akkasuma maqaa lubaa olaanaa Roomii paappaasummaa ture, jechi kunis jecha Laatiinii “Phaaphaasii Olaanaa Hundarra Guddaa” jedhu dha. Inni luba olaanaa amantii mootummaa Roomaa, keessumaa waaqeffannaa waaqa Juupitarii, ture. Pontifex Maximus aangoo fi itti gaafatamummaa amantii guddaa qaba ture; isaanis sirna amantii garaagaraa to’achuu fi akka lakkoofsi guyyaa amantii Roomaa sirnaan hojjetu mirkaneessuu dabalatu. Pontifex Maximus mataa Kolleejjii Phaantiffootaa (Collegium Pontificum) ture; kunis garee luboota sirna amantii Roomaa hiikuu fi eeguu irratti itti gaafatamummaa qaban ture.

Lubni olaanaa Roomii warra waaqeffannaa tolfamoo fi Roomii paaphaasummaa lamaan iyyuu Pontifex Maximus ture; kanaafuu maqaan aangoo ol’aanaa Roomii ammayyaa immoo akka uumama isaatti Pontifex Maximus ta’a. Amantiin Roomii warra waaqeffannaa tolfamoo waaqeffannaa tolfamoo ture; amantiin Roomii paaphaasummaas waaqeffannaa tolfamoo ture, ammas ni ta’a; garuu himannaa Kiristaanummaaatiin haguugamee; amantiin Roomii ammayyaa isa guyyaa dhumaa irrattis waaqeffannaa tolfamoo ta’a, himannaa Kiristaanummaatiin haguugamee.

መንግሥተ ሮሜ ናይ አረማውያንም ሆነ ናይ ጳጳሳዊ ሥርዓት፣ በሙሉ ሥልጣን የሚገዙበት የተወሰነ ዘመን ነበራቸው። አረማዊት ሮሜ በዳንኤል ምዕራፍ አሥራ አንድ ቁጥር ሃያ አራት ያለውን የዘመን ትንቢት በመፈጸም፣ ለሦስት መቶ ስድሳ ዓመት በሙሉ ሥልጣን ልትገዛ ነበር።

> ఓం ఆయన సమాధానముగా ప్రదేశ్‌లోని అత్యంత సుసంపన్న స్థానములలోనికిని ప్రవేశించును; అతని పితరులు చేయనిదానిని, అతని పితామహులు కూడ చేయనిదానిని అతడు చేయును; దోపిడీని, లూటిని, సంపదలను వారిమధ్య చిందించును; అవును, దృఢకోటలమీద తన యుక్తులను ఒక కాలమువరకు సంకల్పించును. దానియేలు 11:24.

Mata-dureen keeyyata afurtama-afurii Roomaa warra waaqeffannaa ormaa ti; sababiin isaas isaan keeyyata kudha jaha keessatti mata-duree ta’anii, hanga keeyyata soddomii tokkootti mata-duree ta’anii itti fufu. Keeyyatoota kana barruulee dhufan keessatti addatti ni ilaalla; garuu asitti wanti nuti salphaatti agarsiisaa jirru, raajichi Roomaan warri waaqeffannaa ormaa waggoota dhibba sadii fi jaatamaaf mootummaa ol’aantummaa guutuu qabuun akka bulchan adda baasee ibsuudha; kunis Roomaan “yeroo tokkoof” “masaraa jajjaboo irratti” “mala isaanii raawwachuu” isaaniitiin bakka bu’eera. Jechi “irratti” jedhamee hiikame dhugumatti “irraa” jechuun hiikama; keeyyatichis Roomaan addunyaa “masaraa jajjaboo irraa,” jechuun Magaalaa Roomaa irraa, akka qajeelchitu, akkasumas “yeroo” tokkoof akka akkas gootu dubbata; “yeroon” kunis waggoota dhibba sadii fi jaatama dha.

Roomiin Waaqeffataa lola Actium keessatti, bara dhaloota Kiristoos dura 31tti, bulchiinsa ol’aanaa jalqabe; hamma bara dhaloota Kiristoos booda 330tti immoo akkasuma ol’aanaan mootummaa gaggeessaa ture; yeroo sana Constantinus teessoo mootummaa sanaa iddoo jabinaa Magaalaa Roomaa irraa gara Magaalaa Constantinopletti geesse. Sana booddee mootummaan sun kufaatii isaa hammaataa beekamaa jalqabe. Magaalaan Roomaa Roomii Waaqeffataa keessatti raajii keessatti “iddoo jabinaa” turte; yeroo inni magaalaa sana irraa bulchaa turettis kan hin mo’amne ture. Lola aangoo Constantinus geeddaree sana booddee dhufe keessatti, Magaalaan Roomaa kaayyoo haleellaa Genseric fi gosoota barbarii weerartoota taate; isaanis buufatawwan afran jalqabaa Mul’ata boqonnaa saddeet keessatti bakka bu’aniiru.

এই কাৰণেই দানিয়েল অধ্যায় ১১, পদ ৩১-ত, “বাহুবিলাক” (পৌত্তলিক ৰোম), যিবিলাকে পাপাস্বৰূপ ক্ষমতাক সমৰ্থন কৰি উঠিছিল, প্ৰথমে “বলৰ পবিত্ৰস্থান” অপবিত্ৰ কৰিলে। ৰোম নগৰীয়াই পৌত্তলিক আৰু পোপীয়—উভয় ৰোমৰ বাবেই ভাববাণীমূলক “বলৰ পবিত্ৰস্থান”; কিয়নো ৩৩০ চনত, পৌত্তলিক ক্ষমতা কনষ্টান্টিনোপললৈ স্থানান্তৰিত হোৱাৰ লগে লগে, ৰোম নগৰী উদীয়মান পোপীয় ৰোমৰ হাতত এৰি দিয়া হৈছিল। এই কাৰণেই প্ৰকাশিত বাক্য অধ্যায় ১৩, পদ ২-এ কৈছে যে ড্ৰেগনে (পৌত্তলিক ৰোমে) পোপীয় ৰোমক তাৰ “আসন” দিছিল। “আসন” হৈছে য’ৰপৰা কোনো শক্তিয়ে শাসন কৰে; আৰু ৫৩৮ চনৰ পৰা ১৭৯৮ চনলৈকে, পোপীয় ৰোমে পৰম প্ৰভুত্বৰ সৈতে শাসন কৰিছিল, যেনেকৈ পৌত্তলিক ৰোমেও “একাল”-ৰ বাবে পৰম প্ৰভুত্বৰ সৈতে শাসন কৰিছিল।

Raajiin yeroo murtaaʼe tokko adda baasa; yeroo sana keessatti Roomaan waaqeffannaa ormaa fi Roomaan paaphaas ol’aantummaa guutuu ni mootummaa turan; yeroo akkas godhanittis teessoo aangoo isaanii irraa, jechuunis Magaalaa Roomaa irraa taʼee ture. Injifannaan hin cabsamne kan Roomaa waaqeffannaa ormaa yeroo isaanii Magaalaa Roomaa keessaa baʼanitti xumurame; kunis xumura waggoota dhibba sadii fi jahaatamii taʼee, lakkoofsa afurtamaa fi afur keessatti “yeroo” jechuun bakka buufame dha. Akkasumas yeroo mootummaa paaphaas waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatamii 1798 keessa xumurametti, Naapoliyoon paaphaasiin Magaalaa Roomaa keessaa akka baafamu godhe; innis biyya alaa keessatti baqateeti duʼe.

Roomeen buttaa fi Roomeen Paappaasummaa, Roomeen ammayyaa bara dhumaa keessatti yeroo raajii murtaa’e tokkoof mootummaa olaantummaa guutuu akka qabaattu ni dhaabu. “Yeroon kana caalaa hin jiru”; garuu yeroo ari’atama paappaasummaa bara dhumaa kan murtaa’e, seera Dilbataa yeroo dhiyootti Ameerikaa keessatti dhufu irraa jalqaba; yeroo qorannoon namootaa cufamutti, yeroo Miikaa’el ka’ee, “Inni jal’aan, ammas jal’a haa ta’u; inni xuraa’aanis, ammas xuraa’aa haa ta’u; inni qajeelaan, ammas qajeelaa haa ta’u; inni qulqulluunis, ammas qulqulluu haa ta’u” jedhee labsutti itti fufa.

Roomaan warraaqsaa waaqeffannaa keessaa bulchite kan Roomaa keessatti, seenaa ishee dhiigaatiin guutame keessatti, Kiristaanota Koloseemii keessatti ariʼatte; akkasumas seenaa barreessitoota Kiristaanaa keessaa muraasni yeroo bara dukkanaa bulchiinsa paaphaasummaa keessatti wareegamtoonni miliyoona dhibba tokko paaphaasummaadhaan ajjeefaman jechuun tilmaamanii jiru; garuu paaphaasummaan himannaa sana ni morma, tilmaama sunis gara miliyoona shantamaatti ni kaaʼa. Roomaan waaqeffannaa keessaa fi Roomaan paaphaasummaa lamaan isaanii iyyuu amanamtoota Waaqayyoo ariʼataniiru; Roomaan ammayyaas bara dhumaa keessatti saba amanamaa Waaqayyoo ni ariʼatti.

> “Baayʼeen isaanii ni hidhhamu; baayʼeen isaanii jireenya isaanii baraaruuf magaalaalee fi gandoota irraa ni baqatu; akkasumas baayʼeen isaanii dhugaa ittisuuf dhaabatanii maqaa Kiristoosiif shahiidota ni taʼu.” Selected Messages, book 3, 397.

Yeroo addunyaa toʼachaa turte keessatti Roomiin waaqeffannaa mootummaa alaa danqaa lafa keessaa sadii moʼatte. Roomiin Paaphaasummaa isheenis yeroo addunyaa toʼachaa turte keessatti danqaa lafa keessaa sadii moʼatte. Roomiin ammayyaa bara 1989 Mooticha Kibbaa (Tokkummaa Sooviyeetii amantii-hin-jirre) moʼatte; itti aansuudhaanis yeroo dhiyoo keessatti seerri Dilbataa dhufu irratti biyya ulfina qabeettii (Ameerikaa) ni garagalchiti. Sana booddee Gibxiin (guutummaa addunyaa) ni moʼatti.

> “Hawaasni hundi gara gurguddaa lama keessaatti qoodamaa jirti; warra abboomamanii fi warra abboomamuu didan. Nuyi keessaa gosa kami keessatti argamna ree?”

> “Warri kan ajajawwan Waaqayyoo eegatan, warri dubbii afaan Waaqayyoo keessaa ba’u hundumaan jiraatan malee buddeena qofaan hin jiraanne, isaan waldaa Waaqayyoo jiraataa ta’u. Warri Antikiristoosin duukaa bu’uuf filatan, isaan mootummaa ganticha guddaa jala jiran. Alaabaa Seexanaa jala hiriiranii, seera Waaqayyoo cabsu; warra kaan illee akka cabsan geggeessu. Isaan seerota mootummootaa akkasitti bocuuf yaalu; namoonni mootummaa lafa irratti argamuuf amanamummaa isaanii akka mul’isan, seerota mootummaa Waaqayyoo irra tarkaanfachuudhaan.”

> “Seexanni yaada namaa gaaffilee barbaachisummaa hin qabneen irraa garagalchaa jira; kanaafis isaan dhimmoonni ulfina guddaa qaban mul’ata ifaa fi adda ta’een akka hin argine taasisa. Diinni mootummaa addunyaa guutuu kiyyoo isaatiin qabuuuf karoora baafachaa jira.

> “Addunyiin Kiristaanaa jedhamu teessoo hojiiwwan gurguddoo fi murteessoo taʼanii taʼuuf jira. Namoonni aangoo keessa jiran, akka fakkeenya Phaaphaasii hordofanii, seerota qalbii namaa toʼatan ni baasu. Baabilon saboota hundumaa daadhii dheekkamsa ejja ishee keessaa dhugsiisti. Sabni hundinuu dhimma kana keessatti ni hirmaata.” Manuscript Releases, volume 1, 296.

Dhugaa biyya ulfina qabeettii jedhu kan Daani’el boqonnaa kudha tokko lakkoofsa afurtamii tokko keessatti mallattoo Ameerikaa taʼuu ishee ibsu ittisuudhaaf, Leencichi qomoo Yihudaa isa taʼe, barattoota raajii guyyoota dhumaa biratti qajeelfama raajii hojii irra oolmaa sadii qabu baneef. Ifni lakkoofsota ja’a dhumaa sanaa, seenaa “isa yeroo hunda” jedhamuun macaafa Daani’el keessatti bakka buʼee jiru, akkuma lakkoofsa soddomii tokkoo Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti ibsame, gara lakkoofsota ja’a dhumaa boqonnaa sanaatti hojii irra oolchuudhaan hundeeffameera. Dhugaan buʼuuraa inni tokko sun (“isa yeroo hunda”), inni furtuu buʼuura raajii Miillar taʼe, akkasumas buʼuura raajii guyyoota dhumaa uumeera. Buʼuuri Miillar humnoota lama barbadeessitoota taʼan, jechuunis waaqeffannaa ormootaa fi paaphaasummaa, kan saba Waaqayyoo ariʼatan irratti hundaaʼee ture; buʼuuri guyyoota dhumaa immoo humnoota sadii barbadeessitoota kan saba Waaqayyoo guyyoota dhumaa keessatti ariʼatan irratti hundaaʼa.

Dabalni beekumsaa Daani’eel boqonnaa kudha tokkoffaa keeyyata jahan dhumaa keessatti bakka buufame, kan beekumsi dabalee bara 1989tti dhufe agarsiisu, akkasumas kan laga Hiddeqeltiin bakka buufame, diinota dhugaatiin mormame. Mormiin sun hubannaa qajeelfama raawwii raajii yeroo sadiitti hojiirra oolu geesse; kunis jalqaba irratti akka raawwii yeroo sadiitti mootummaa Roomaatti beekame; mootummaa Roomaanis mata-duree mul’ata seenaa raajii hundeessu dha.

> Iddoo hin jirretti, sabni ni badu; inni seera eegu garuu, inni gammadaa dha. Fakkeenya 29:18.

Hojiirra sadii mul’atawwan Roomaa sanaa akka amantiin Roomaa warra waaqeffannaa fi Roomaa paaphaasummaa waaqeffannaa taʼe, akkasumas akka amantiin isaanii nama maqaan isaa Pontifex Maximus jedhuun bulfamu ni beeksisa. Mul’atawwan Roomaa lamaan sun akka humnoonni teessuma lafaatiin sadii yeroo murtaa’eef ol’aantummaadhaan bulchuu isaanii dura irraa kaafaman, akkasumas akka magaalaa gaara torba qabdu Room jedhamtu irraa bulchan, isheenis iddoo humna isaanii taate ni mul’isu. Isaan lamaan iyyuu akka saba amanamaa Waaqayyoo ari’atan dhugaa sanaaf dhugaa ba’an. Kanaafuu, dhugaa-baatota lamaan kana irratti hundaa’uun, amantiin Roomaa ammayyaa waaqeffannaa akka ta’u, akkasumas isheen paaphaasii Roomaa kan maqaan isaa Pontifex Maximus jedhuun akka qajeelfamtu ni beekna.

Sagaan guddaan bulchiinsa qabattee ol’aantummaadhaan mootummaa osoo hin jalqabin dura, Roomaan ammayyaa gufuu sadii injifachuu qabdi; gufuun inni jalqabaa immoo seenaa darbee keessatti kufaatii Gamtaa Sooviyeetii bara 1989 tiin darbamee jira; sun diina Roomaa isa waaqeffannaa dhowwu, kan aangoo Roomaa Awurooppaa keessatti morme ture. Gufuun itti aanu immoo seera Dilbataa yeroo dhiyootti Ameerikaa keessatti dhufu irratti ni buqqifama; sana booddee Mootummoonni Gamtooman aangoo isaanii yeroo gabaabaadhaaf Roomaa ammayyaatti ni kennu. Yeroo isheen guutummaatti teessoo mootummaa irra kaa’amte, ari’atamni guyyoota dhumaa ni raawwatama.

Kitaabni Daani’eel, keessumaa immoo Mul’ata boqonnaa saddeeti, amaloota raajii Roomaa ni dhiyeessu; kunis Roomaa ammayyaa sirriitti hubachuuf gumaacha. Amaloota sana keessaa tokko mootummaa Roomaa gara Bahaatti fi Lixaatti qoodamuu isaa, akkuma bara 330 keessatti Qonstantiinoosiin raawwatame, ture. Roomaan waaqeffannaa mootummaa durii fi Roomaan paaphaasummaa, yeroo walitti ilaalaman, bifa lamaa Roomaa ni dubbatu. Qoodinsi Qonstantiinoos kan Roomaa Lixaa fi Roomaa Bahaa uume, Roomaa waaqeffannaa mootummaa durii fi Roomaa paaphaasummaa irratti dhugaa-baatuu lammaffaa dha. Qonstantiinoos aangoo mootummaa Baha keessatti dhaabe; aangoo waldaa kiristaanaa immoo Lixa keessatti dhiise. Roomaan waaqeffannaa mootummaa durii mootummaa bulchuu bakka buʼe; Roomaan paaphaasummaa immoo waldaa bulchuu bakka buʼe. Bahaan mootummaa bulchuu ture; Lixaan immoo waldaa bulchuu ture; kunis akkuma sibiilaa fi suphee Daani’eel boqonnaa lama keessatti fakkeeffamanitti, yookaan gaafa dhiiraa fi gaafa dubartii Daani’eel boqonnaa saddeet keessatti, yookaan bineensota saamoo Daani’eel boqonnaa torbaa keessatti, fi bineensota mootummaa qulqullummaa Daani’eel boqonnaa saddeet keessatti fakkeeffamanitti.

ꯑꯗꯨꯒꯨꯝ, ꯃꯣꯗꯔꯟ ꯔꯣꯝ ꯑꯁꯤꯁꯨ ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯃꯈꯜ ꯑꯃ ꯑꯣꯏꯕꯅꯤ, ꯃꯁꯤ ꯂꯩꯔꯦ ꯆꯔꯆ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯁ꯭ꯇꯦꯠ ꯀꯤ ꯑꯄꯨꯟꯕ, ꯑꯥꯏꯔꯟ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯀ꯭ꯂꯦꯏ ꯀꯤ ꯑꯄꯨꯟꯕ, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯆꯔꯆꯀ꯭ꯔꯥꯐ꯭ꯇ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯁ꯭ꯇꯦꯠꯀ꯭ꯔꯥꯐ꯭ꯇ ꯀꯤ ꯑꯄꯨꯟꯕꯗꯒꯤ; ꯑꯗꯨꯕꯨ ꯃꯣꯗꯔꯟ ꯔꯣꯝ ꯑꯁꯤ ꯑꯍꯨꯝꯁꯨꯕ ꯃꯈꯜ ꯑꯃ ꯑꯣꯏꯕꯅꯤ। ꯔꯤꯚꯦꯂꯦꯁꯟ ꯆꯥꯄꯇꯔ ꯑꯍꯨꯝꯁꯨꯕꯗ ꯋꯦꯁ꯭ꯇꯔꯟ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯏꯁ꯭ꯇꯔꯟ ꯔꯣꯝ ꯑꯅꯤꯃꯛ ꯑꯁꯤ ꯃꯁꯥꯗꯥ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯐꯣꯏꯕꯣꯜ ꯃꯥꯏꯊꯣꯡꯗꯥ ꯑꯍꯨꯝꯃꯛ ꯈꯥꯏꯗꯣꯛꯂꯤ। ꯏꯁ꯭ꯇꯔꯟ ꯔꯣꯝꯗꯒꯤ ꯄꯥꯟꯕ ꯀꯣꯟꯁ꯭ꯇꯥꯟꯇꯤꯟꯗꯨꯅ ꯃꯁꯥꯒꯤ ꯂꯩꯕꯥꯛ ꯑꯁꯤ ꯃꯁꯥꯒꯤ ꯃꯆꯥ ꯃꯄꯥꯟ ꯑꯍꯨꯝꯗ ꯃꯁꯥꯗꯥ ꯌꯦꯜꯍꯜꯂꯤ, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯋꯦꯁ꯭ꯇꯔꯟ ꯔꯣꯝ ꯑꯁꯤ ꯅꯨꯡꯁꯤꯠ, ꯊꯥ, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯊꯥꯋꯥꯏꯄꯥꯟ ꯑꯁꯤꯅ ꯑꯁꯣꯏꯕ ꯑꯣꯏꯅ ꯐꯣꯏꯕꯣꯜ ꯃꯥꯏꯊꯣꯡꯗꯥ ꯎꯠꯄꯥ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯗꯨꯅ ꯔꯣꯃꯟ ꯏꯝꯄꯥꯏꯌꯔꯗꯥ ꯁꯤꯟꯅꯕ ꯂꯩꯔꯤꯕ ꯑꯍꯨꯝꯁꯨꯕ ꯃꯣꯠ ꯑꯁꯤ ꯎꯠꯂꯤ। ꯃꯁꯤꯒꯤ ꯃꯈꯥꯗ, ꯃꯣꯗꯔꯟ ꯔꯣꯝ ꯑꯁꯤ, ꯆꯔꯆꯀ꯭ꯔꯥꯐ꯭ꯇ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯁ꯭ꯇꯦꯠꯀ꯭ꯔꯥꯐ꯭ꯇ ꯀꯤ ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯑꯣꯏꯔꯝꯕꯁꯨ, ꯃꯁꯤ ꯑꯍꯨꯝꯁꯨꯕ ꯑꯄꯨꯟꯕ ꯑꯃꯅꯤ ꯑꯣꯏꯅ ꯎꯠꯂꯤ, ꯃꯁꯤ ꯗ꯭ꯔꯦꯒꯟ, ꯕꯤꯁ꯭ꯠ, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯐꯥꯜꯁ ꯄ꯭ꯔꯣꯐꯦꯠ ꯑꯁꯤꯅ ꯐꯣꯏꯕꯣꯜ ꯃꯥꯏꯊꯣꯡꯗꯥ ꯎꯠꯄꯥ ꯑꯃꯅꯤ।

Mul’attoon alagummaa Roomaa waaqeffannaa waaqolii fi Roomaa paphaasummaa ija walxaxaa raajii Roomaa Ammayyaatii isa dhumaa adda baasa. Inni walitti dhufeenya sadii keessaa tokko isa yeroo dhihoo keessatti seera Dilbataa dhufu irratti uumamu yoo ta’u, addunyaan gara Armagedoonitti akka geeffamtu godha. Inni “Fakkeenya Bineensaa” addunyaa guutuu irratti mul’atuudha; kunis mallattoo walitti makamuutti Waldaa fi Mootummaa agarsiisuudha. Mataan isaa Phaantifeeks Maaksiimus dha; inni Magaalaa Roomaa keessaa, isa teessoo aangoo isaatii ta’e irraa bulcha. Aangoon mootummaa nama cubbamaa Tokkummaa Mootummoota Addunyaatiin ni kennamaaf; addunyaanis humna dirqisiisaa Ameerikaa Gamtoomaniin sirna sadii qabuu, ta’us lama ta’e, kan mormituu Kiristoos sana fudhachuuf ni dirqifamti. Kanaafuu, akkuma Roomaan waaqeffannaa waaqolii (jawwee) Mul’ata boqonnaa kudha sadii, lakkoofsa lama keessatti paphaasummaadhaaf “humna isaa, teessoo isaa fi aangoo guddaa” kennite, Ameerikaan Gamtoomanis, akka fakkeenya Roomaa waaqeffannaa waaqolii taateetti, hojiiwwan sadii wal fakkaatan kana Roomaa ammayyaatiif raawwatti. Teessoon ishee Vaatikaan Siitii keessatti, magaalaa gaarran torbaa qabdu Roomaa keessa jira; aangoon ishee Tokkummaa Mootummoota Addunyaa dha; humni ishee immoo Ameerikaa Gamtoomani. Waliin ta’anii addunyaa gara iddoo paphaasummaan “dhuma isaa ni ga’a, namni isa gargaarus hin jiru” jedhuutti geessu.

Nuyi qo’annaa kana barruu itti aanu keessatti itti fufna.

> अठां दूतान् महानदी यूफ्रेटिस उपरि निज पात्र ढालिला; तहाँर जल शुष्क होइगला, याते पूर्वदिकर राजामानङ्कर मार्ग प्रस्थुत होइपारे। और मुं देखिलि जे, व्याघ्रकुल समान तीनि अशुचि आत्मा नागर मुखरु, पशुर मुखरु, और मिथ्या भविष्यद्बक्तार मुखरु बाहारिला। कारण सेमाने दुष्टात्मामानङ्कर आत्मा, जे चमत्कार करन्ति, और पृथिवीर राजामानङ्क तथा समग्र जगतर राजामानङ्क निकट जाइ, सर्वशक्तिमान् परमेश्वरङ्कर सेहि महान् दिनर युद्ध निमित्ते ताहामानङ्कु एकत्र करिबार निमित्ते। देख, मुं चोर समान आसुचि। धन्य से, जे जाग्रत रहे और निज वस्त्र रखे, याते से नग्न होइ न चले, और लोके ताहार लज्जा न देखन्तु। और से ताहामानङ्कु इब्रानी भाषारे हार्मागेदोन नामक स्थानरे एकत्र करिला। और सप्तम दूत निज पात्र वायु-मण्डलरे ढालिला; तब स्वर्ग-मन्दिररु, सिंहासनरु, एक महान् शब्द निर्गत होइ कहिला, “समाप्त होइगला।” प्रकाशित बाक्य 16:12–17।

Back to Articles