Article

# کتاب دانیال — یکصد و نود و دو

Seenaa Dhokataa Mul’isuu: Walsimannaa Raajii Daani’el 11 irraa fi Chaappessuu Nama 144,000##

Author

Jeff Pippenger

Published

April 22, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Nuyi seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa boqonnaa kudha tokkoffaa Daani’el ilaalaa jirra; yeroo dhumaatti bara 1989tti ragaan isaa barreeffamaan achitti dhaabbatee, hamma seera Dilbataatiin lakkoofsa afurtamii tokkootti. Seenaa dhokataan kun hundee ijaarsa sararoota raajii guyyoota dhumaa hunda irratti walsimsiifamaniif ta’u ni bakka bu’a; sababiin isaas mallatteessuun dhibba afurtamii afur kuma keessatti seenaa dhokataa sana keessatti raawwatama. Seenaa sana keessatti qormaanni uumamuu fakkeenya bineensaa wajjin walqabatu ni raawwatama. Kanaafuu, inni seenaa Nebukadnezaar abjuu isaa dhokataa kan fakkeenya bineensotaa ta’e itti hiikamuudha. Seenaa dhokataa sana keessatti seenaa dhokataa yeroo mootummaa jalqabaa Donald Trump irraa dhufe, Daani’el boqonnaa kudha tokkoffaa lakkoofsa lama keessatti xumuramee gara lakkoofsa sadiitti ce’u ni argina. Seenaa dhokataan sun kutaa raajii Daani’el kan guyyoota dhumaa wajjin walqabatuudha; innis Mul’ata Yesus Kiristoos kan seerri Dilbataa dura, yommuu carraan araaraa cufamuu jedhu sanatti hiikamuudha. Sararoonni dhugaa kun hundinuu akka kaafamuu mallattoo torbaffaa fi isa dhumaa ta’etti bakka bu’aniiru.

Lakkoofsi kudhan shan hanga kudhan kudhan shan Daniel boqonnaa kudha tokkoo seenaa dhokataa sanaa wajjin walitti hidhamee ilaalamuu qabu; lakkoofsota sana keessaa sadan dhumaa immoo sararoota raajii sadii dhiyeessu. Isaan kun yeroo paaphaasummaan seenaatti deebi’ee seenu adda baasu; akkuma bara 200 BC keessatti ta’e, yeroo Roomaan waaqeffattuun jalqaba seenaa raajii Daniel boqonnaa kudha tokko lakkoofsa kudha afur keessatti bakka buufamee keessatti seente. Lakkoofsi sun, fi raawwatamuu lakkoofsa sanaa keessatti seenaa Roomaa waaqeffattuu, mul’ata sana hundeesse; sababiin isaas Roomaan waaqeffattuun mallattoo humna of ol kaasee, saba Waaqayyoo saamtee sana booda kufe sanaa ture. Pirootestaantizimiin gantuun lakkoofsa sana Antiochus Epiphanes irratti hojii irra oolche; garuu Millerotaan lakkoofsi sun Roomaa waaqeffattuu irratti hojii irra oole, seenaa Millerotaa keessatti lakkoofsa sana akka dhugaa qormaataa ta’etti adda baasan. Har’a immoo ti’oolojiistonni Adventizimii Laa’odiiqeyaa ammayyaa ammas inni Antiochus Epiphanes akka ta’e barsiisu; kanaaf inni ammas dhugaa qormaataa dha.

Dhugaan kun dhugaa qoru qofa utuu hin taʼin, lakkoofsi sanaa fi raawwatamni isaa bara 200 BC keessatti, yeroo sagaagaltuun Xiiroos (Roomee ammayyaa) sirboota sheexaanummaa ishee sirbuu jalqabdu ni adda baasa; akkasumas papaasummaan seenaa guyyoota dhumaa keessa yeroo seenu ni agarsiisa; kanaafuu inni dhugaa qoru isa ijoo guyyoota dhumaa, isa dhugaa qoru kan falmii seenaa Millerite tiin bakka buʼame wajjin wal simatu ni bakka buʼa.

Lakkoobsi sadanu kunis sarara gaanfa Reepabiliikaanaa bineensa lafaa sanaa bakka bu’u; akkasumas, yeroo Donald Trump bara xumuraa keessaatti 1989 irraa eegalee Ronald Reaganiin jalqabee sarara pirezidaantota keessaa, pirezidaantota torban keessaa isa saddeettaffaa ta’ee mootummaa isaa isa lammaffaatti seenu, tarkaanfiiwwan raajii isaa adda baasa. Erga loltuu Raafiyaa kan lakkoobsa kudha lamaan keessatti ibsame booddee, “Anxiyokas” dura Ameerikaa keessatti fincila keessaa tokko ukkaamsa; sana booddee immoo waraana addunyaa guutuu irratti bifa-malli Misiriin bakka bu’e, loltuu Paaniyuum keessatti gaggeeffamuuf of qopheessa. Trump waraana sana ni mo’ata; garuu waraanni sun waraana addunyaa sadaffaa (Actium) ni jalqaba. Hojiiwwan kunis Anxiyokas III Maagnus tiin fakkeenya argatan; inni duraan Misiriin loltuu Raafiyaatti mo’amee ture, garuu boodarra loltuu Paaniyuum keessatti injifannoodhaan deebii kenneera.

Aayata kudha sadii keessatti, “waggoota muraasa booddee,” akka Uriah Smith jedhuutti, “Antiochus, mootummaa isaa keessatti fincila ukkaamsuudhaan, kutaa bahaa harka isaa jala galchee ajajamuu keessatti tasgabbeessee erga xumuree booda, yeroo Epiphanes dargaggeessi teessoo mootummaa Gibxii irratti ol bahetti hojii kam iyyuu raawwachuuf boqonnaa qaba ture; carraan kun mootummaa isaa babal’isuuf baay’ee gaarii taʼuu isaa yaadee akka hin dabarretti, loltuu baay’ee guddaa, isa duraanii caalaa guddaa taʼe walitti qabe.” Trump jalqaba mootummaa isaa keessatti fincila tokko ukkaamsa; achiis loltuu isa duraan moʼamee ture yeroo qabu caalaa guddaa taʼe qopheessa. Trump bara 2020 keessatti moʼame; kunis Mulʼata boqonnaa kudha tokko raawwatamuu isaatiin, yeroo bineensi waaqeffannaa-dhabuu, addunyaa guutuu keessatti globalismii bakka buʼu sun, fi globalistoonni paartii Dimookiraatawaas taʼe paartii Rippabilikaanaa keessaa filannoo hatanitti taʼe. Akkasumas, akka loltuu bakka-buʼaa jalqabaa sagaagaltittii Xiiros taʼeetti, yeroo Putin Yuukireen irratti injifatu, kunis moʼamuu taʼa.

Sararoonni raajii sadii keessaa inni sadaffaan kan lakkoofsa sadii kana keessatti ilaallamu sarara Pirootestaantummaa gantummaa dha; innis sarara Makkabotaatiin bakka buufamee, isaanis yaalii Antiochus Epiphanes amantii Giriikii Yihudoota irratti dirqisiisuuf godhe irratti fincila isaanii agarsiisu. Sararri Trump fi sararri Pirootestaantummaa gantummaa humnoota lama kan dhuma irratti gara gaanfa fakkii bineensichaatiin bakka bu’utti tokkoomanii walitti makaman bakka bu’u. Lakkoofsonni kudha sadii hanga kudha shanitti seenaa seera Dilbataa geessu bakka bu’u; sararoonni lamaan Pirootestaantummaa gantummaa fi Rippaabilikaanummaa gantummaa immoo walitti dhufeenya humnoota lamaan sanaa yeroo isaan walitti dhufanii, seera Dilbataa dura Waldaa fi Mootummaa walitti maksan agarsiisu.

Mata-duree darban keessatti taateewwan sadii kan guyyoota 1776, 1789 fi 1798tiin bakka bu’an adda baasnee jirra; isaanis Labsii Bilisummaa, Heera mootummaa fi Seerota Alagaa fi Jechoota Qeequu (Alien and Sedition Acts) kan bakka bu’an yoo ta’u, yeroo bineensa lafaa akka mootummaa ja’affaa raajii Macaafa Qulqulluu jalqabutti geesse agarsiisu. Kanaafuu mallattooleen yeroo sadan kun mallattoolee yeroo sadii kan mootummaa ja’affaa raajii Macaafa Qulqulluu xumuraatti geessan bakka bu’u. Waggoota digdamii lama kan 1776 irraa kaasee hanga 1798tti diriiran, yeroo chaappaan nama kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur irratti kaa’amu fakkeessuu isaanii adda baasnee jirra; lakkoofsi digdamii lamaa mallattoo walitti makamuummaa Waaqummaa fi namummaa waan ta’eef.

Seenaa kun mallattoo “Dhugaa” akka baatu adda baafanneerra; sababiin isaas mallattooleen daandii isa jalqabaa fi isa dhumaa walabummaa hundeeffame fi walabummaa irraa kaafame bakka bu’u. Mallattooleen daandii sadanuu mallattoo duraa bineensa lafaa bakka bu’u; sababiin isaas hundumtuu dubbii Ameerikaa bakka bu’u; jechuunis, “dubbiin saba tokkoo hojii aangawoota seera baastuu fi murtii kennitootaa ti.” Mallattoon daandii giddugaleessaa kan bara 1789 fi Heerri mootummaa koloneewwan kudha sadiin mirkanaa’e; qubeen giddugaleessaa jechaa Ibrootaa “Dhugaa” keessatti argamus isa kudha sadaffaadha. Waggoonni digdamii lama kan 1776 irraa hamma 1798 tti jiranis qubeewwan digdamii lama kan qubee keessaa afaan Ibrootaa ijaaran waliin wal simatu.

Nuti seeraa Alientii fi Sedition Acts bara 1798 yeroo Ameerikaan akka bineensa guddaa dubbattu bakka buʼuu isaa adda baafanneerra. Seenaa walta’iinsa Yihudootaa fi Roomaa, jechuunis isa kutaa sarara Pirotestantizimii gantummaa taʼe keessatti Daaniʼel 11 lakkoobsa kudha sadii hanga kudha shanitti argamu, yeroo fakkeenyi bineensichaa itti ijaaramu bakka bu’a; ijaaramuun fakkeenya sanaas qormaata dhumaa warra kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur sanaati. Inni qormaata isaan mallatteeffamuu isaanii dura darbuu qabanidha. Kanaaf walta’iinsi Yihudootaa bara 161 BC irraa hanga 158 BCtti jiru qaama cimaa qormaata sanaa ti; qormaata keessatti warri kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur keessaa akka taʼaniif waamaman itti guutama.

Waggaa Yihudootaa yeroo bara 161 Dh.K.B irraa gara bara 158 Dh.K.B tti agarsiisu taʼuu fudhachuun barsiisa seenaa ni morma; jechuunis, barreessitoonni seenaa waggichi walgaʼii sanaa bara 161 Dh.K.B akka taʼe barsiisu, yeroo warri Millarootaas bara 158 Dh.K.B akka taʼe barsiisan; amantiin isaanii dhugaa kana irratti hundaaʼes chaartota qulqulluu lamaan irratti mulʼifameera.

Gaaffiin inni guddaan seenaa Yihudootaa wajjin walitti dhufeenya sanaaf bara 161 Dh.K.D. kennuun isaanii sirrii taʼuu qofa miti, yookaan immoo Millerootonni bara 158 Dh.K.D. adda baasuun isaanii sirrii taʼuu qofa miti. Filannoo lamaan keessaa kamiyyuu filattan gareen filannoo keessan irratti walii galu ni jira. Gaaffiin inni guddaan seenaa barreessitoonnii fi Millerootonnis lamaan isaanii sirrii taʼuu isaanii, akkasumas dhugaan walitti dhufeenya Yihudoota wajjin jiru sun dhugumaan yeroo tokko tokkoo taʼe tokko osoo hin taane, yeroo muraasa tokko bakka buʼuu isaa taʼuu isaa irratti dha.

Barreeffamoota darban keessatti, nuti akka amannuutti yaada quubsaa fi qulqullaaʼe taʼe dhiheessineerra; innis walitti-dhufeenyi Roomaa fi Yihudootaa yeroo bara 161 BC irraa hanga 158 BCtti taʼe akka agarsiisu, akkasumas yeroon sun bifa bineensichaa hundeeffamuu akka fakkeessu. Kun akkas taʼee erga taʼe, walitti-dhufeenyi Yihudootaa fi Roomaa yeroo murtaaʼe tokko taʼuu isaa fudhachuuf murteessuun illee qormaata taʼa; akkasumas hiika raajii sana keessatti, kun dhugaa isa bifa bineensichaa hundeeffamuun “ummata Waaqayyootiif qormaata guddaa” taʼuu wajjin walii gala.

Kana jechuun, bara dhaloota Kiristoos dura 158 yeroo walii galteen Yihudoota gantoota Makkabi jedhamanii fi Roomaa gidduutti ciminaan hundeeffame ni agarsiisa; kanaafis seera Dilbataa fakkeessa, sababni isaa Macaafni Qulqulluun gaaffii akka qeeqaatti, “Lamaan walii utuu walii hin galle ni deemu moo?” jedha. Bara dhaloota Kiristoos dura 158 eessa fi yoom Pirootestaantizmi gantuun aangoo paaphaasii wajjin harka wal qabatu ni ibsa; akkasumas yeroon bara dhaloota Kiristoos dura 161 keessatti jalqabee gara bara dhaloota Kiristoos dura 158tti geesse, yeroo fakkeenya bineensichaa ijaaramu bakka bu’u ni ibsa. Yeroon sun yeroo Pirootestaantizmi gantuun Ripabilikaanizmi gantuu wajjin walitti makamuu akka agarsiisu hubachuun baay’ee barbaachisaa dha. Humnootni gantuu lamaan sun lakkoofsa kudha sadii hanga kudha shaniitti keessatti bakka buufamaniiru; kanaafis mallattoowwan daandii waloo tokko tokko qabu.

1776, 1789 fi 1798 akka fakkeenya taʼanii Fulbaana 11, 2001 irratti hojiirra oolan; kana booddee immoo qorannoowwan Pelosi kan sochii “false flag” Amajjii 6, 2021 wajjin walqabatan, akkasumas yeroo jalqabaa mootummaa Biden isa filannoo hatame irraa madde, isa seera Dilbataa geessu, hordofu, jechuun hojii irra oolchuun sirriidha. Hojii irra oolmaa kana keessatti, Patriot Act of 2001, kan Declaration of Independence wajjin walsimu, mallattoo karaa jalqaba bilisummaa irraa mulqamuu jalqabuu adda baasu dhiheessa. Sana booda mallattoon karaa lammaffaan, mana murtii sobaa kan Pelosi fi Schiff, kan raggaasifamuu Constitution wajjin walqabatu; kanaanis jalqaba Constitution diigamuu agarsiisa. Itti aansuudhaan mallattoon karaa sadaffaan, Alien and Sedition Acts, Ameerikaan akka bineensa ajjeesaa dubbachaa jirutti bakka bu’a. Mallattoowwan karaa kana akka kanaan hojii irra oolchu jechuun, mallattoowwan karaa Protestantism ergamoota irraa kufe, akka Maccabeesiin bakka buʼan, adda baasuu jechuudha.

Sadarkaa biraatiin, mallattoowwan karaa sadii mootummaa Rippabilikaanaa gantummaa wajjin walqabsiisuun hojii irra oolmaa xiqqoo adda taʼe fida. Fulbaana 11, 2001 bara 1776 wajjin walqixa taʼa; garuu bara 1789, mootummaa Rippabilikaanaa gantummaatiif, Seerota Alien and Sedition Acts wajjin walqixa taʼa; akkasumas “seerota” sanaa fi dubbii bineensichaa, jechuunis kan kabachiisummaa Dilbataa bakka buʼu, gidduutti garaagarummaa hundeessa. Yommuu sararoonni lamaan qormaata fakkeenya bineensichaa keessatti walitti kaaʼaman, isaan ijaarsa raajii fakkeenya bineensichaa dhaabuu uumu; qormaanni guddaan saba Waaqayyootiifis ijaaramuu fakkeenya bineensichaa dha. Saba Waaqayyootiif, ijaaramuun fakkeenya bineensichaa jalqaba Dubbii Waaqayyoo keessatti akkuma bakka buʼamee jiru (uumame)tti beekamuu qaba; kunis akka namoonni bara dhumaa sun ijaarsa sana addunyaa siyaasaa fi amantii keessatti beekaniif.

Kanaaf, Qorannoowwan Pelosi kan Amajjii 6, 2021 seerota Alien and Sedition Acts wajjin akkamitti wal simachuu danda’u? Qorannoowwan Pelosi kun kabaja bineensichaa boolla gad fagoo keessaa, isa yeroo sana pirezidaantii sooressa addunyaa-guutummaatti sochoose ajjeesee ture, mul’isu. Seenaa kabajaa sanaa yeroo kakuu seensaa Biden irraa jalqabee, yeroo Trump yeroo lammaffaaf kakuu seenuutti xumuramu bakka bu’a. Trump yeroo sadii pirezidaantummaadhaaf dorgoma; yeroo jalqabaa fi yeroo dhumaa ni injifata, garuu gidduutti injifannoon isaa humna Macaafni Qulqulluun “abbaa sobaa” jedhee adda baasu sanaan hatame. Qorannoowwan Pelosi kan filannoo hatameen jalqaban, tuuta lammaffaa Qorannoowwan Pelosi haaloo bahuutiin guutaman, warra Trump Amajjii 20, 2025 kakuu seenuun jalqaban, agarsiisu.

Yeroon aangoo pirezidaantummaa Joe Biden jalqabamuun isaa tartiiba Qormaata Pelosi tiin jalqaba; akkasumas tartiiba Qormaata Pelosi tiin xumurama. Lamaan isaanii iyyuu qormaata siyaasaa dha; garuu warri garee qormaata lammaffaa keessatti himataman, warra qormaata jalqabaa keessatti dura buʼanii hoogganan dha. Eebbifama lammaffaa Trump irratti waggaan 164 BC mallatteeffama. Eebbifamni lammaffaan Trump 164 BC tiin fakkeeffameera; mana qulqullummaa Yihuudotaa irra deebiʼanii qulqulleessuunis, mana qulqullummaa siyaasaa yeroo lammaffaaf irra deebiʼanii qulqulleessuu bakka buʼa.

Kun waggaa keessa qofaatti Antiokos Epifaanes duʼe; innis humna amantii fi sirna waaqeffannaa Giriikii Yihudoota irratti dirqisiisee feʼe ture; kanaanis fincila Makkabiyaa kan bara 167 BC taʼe kaase. Yeroo kakuu hojii lammaffaa Trump bara 2025tti, amantiin Giriikii (globalism) jedhu Ameerikaa keessatti guutummaatti ni jilbeenfata; dinqiiwwan seexanaa immoo hojii waldaa fi mootummaa walitti fiduu humneessuuf jalqabu. Sana booda Trump ajajawwan raawwachiiftuu Alien and Sedition Acts wajjin wal madaalan ni mallatteessa; kanaanis jalqaba uumamuu fakkeenya bineensichaa (161 BC) ni mallatteessa; akkasumas tarree lammaffaa Pelosi Trials ni jalqaba. Alien and Sedition Acts jalqaba yeroo uumamuu fakkeenya bineensichaa ni mallatteessu; yeroon sunis akka fakkeenya bara 158 BCtti, seera Dilbataa irratti ni dhuma.

Kanaaf, yeroo fakkeenyi bineensichaa itti ijaaramu sun “hojiiwwan” Trumpiin miidiyaa idilee cufsiisuu, alagoota seeraan alaa ari’uu, akkasumas warra shira paartii Demokraatawaa keessatti hirmaatan hidhanii mana murtiitti dhiheessuu fi irratti murtii kennisiisuuf isa dandeessisan sanaan jalqaba. Jalqabi yeroosaa ari’atama siyaasaa Trumpiin fide agarsiisa; xumuri isaas ari’atama amantiitiin xumurama.

ᱱᱚᱣᱟ ᱟᱨᱛᱷᱚᱨᱮ 1789 ᱟᱨ ᱥᱚᱸᱵᱷᱤᱛᱷᱟᱱ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱛᱟᱞᱟ ᱣᱮᱭᱢᱟᱨᱠ, 2021 ᱨᱮᱭᱟᱜ Pelosi ᱴᱨᱟᱭᱟᱞᱥ ᱠᱟᱱᱟ, ᱚᱱᱟ ᱫᱚ ᱱᱚᱣᱟ ᱞᱮᱠᱟᱱ ᱮᱠ ᱚᱠᱛᱚ ᱠᱚ ᱥᱚᱫᱚᱨ ᱮᱫᱟ ᱡᱮ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱮᱢ ᱮᱱᱟ ᱥᱮ ᱟᱨᱟᱢᱽᱵᱷ ᱨᱮ ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱤᱛᱤᱦᱟᱥ ᱥᱟᱶ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱦᱚᱭᱚᱜᱼᱟ, ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ Pelosi ᱴᱨᱟᱭᱟᱞᱥ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱥᱮᱴ ᱫᱚ ᱱᱤᱛ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱠᱚ ᱵᱤᱪᱟᱨ ᱟᱨ ᱡᱮᱦᱮᱞ ᱨᱮ ᱦᱚᱸᱫ ᱮᱫᱟ ᱚᱱᱠᱩ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱮᱠ ᱨᱟᱡᱱᱚᱭᱛᱤᱠ ᱚᱞᱴᱚᱯᱟᱞᱴᱟ ᱠᱟᱱᱟ। ᱟᱯᱚᱥᱴᱮᱴ ᱯᱨᱚᱴᱮᱥᱴᱟᱱᱴᱤᱡᱢ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱞᱟᱭᱤᱱ ᱨᱮ ᱫᱚᱥᱨᱟ ᱣᱮᱭᱢᱟᱨᱠ ᱫᱚ Pelosi ᱴᱨᱟᱭᱟᱞᱥ ᱠᱟᱱᱟ, ᱚᱱᱟ ᱫᱚ Joe Biden ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱯᱨᱮᱡᱤᱰᱮᱱᱥᱤ ᱠᱚ ᱦᱚᱵᱚᱭ ᱮᱫᱟ, ᱟᱨ ᱚᱠᱛᱚ ᱫᱚ January 2025 ᱨᱮ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱦᱚᱭᱚᱜᱼᱟ, ᱡᱚᱠᱟᱱ ᱟᱯᱚᱥᱴᱮᱴ ᱨᱤᱯᱟᱵᱞᱤᱠᱟᱱᱤᱡᱢ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱞᱟᱭᱤᱱ ᱨᱮ 1789 ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱣᱮᱭᱢᱟᱨᱠ 20 January 2025 ᱨᱮ ᱮᱢ ᱦᱮᱡ ᱠᱟᱱᱟ, Trump ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱫᱚᱥᱨᱟ ᱤᱱᱚᱜᱩᱨᱮᱥᱚᱱ ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱨᱮ ᱡᱮ ᱮᱠᱥᱮᱠᱭᱩᱴᱤᱵ ᱚᱨᱰᱚᱨ ᱠᱚ ᱛᱚᱛᱠᱷᱚᱱᱟᱜ ᱦᱚᱭᱚᱜᱼᱟ ᱚᱱᱟ ᱥᱟᱶ। ᱚᱱᱟ ᱫᱚ ᱮᱠ ᱚᱠᱛᱚ ᱮᱦᱚᱵ ᱮᱫᱟ ᱡᱮᱛᱟᱲ ᱡᱟᱹᱛᱤ Alien and Sedition Acts ᱞᱮᱠᱟ ᱮᱠ ᱰᱨᱟᱜᱚᱱ ᱞᱮᱠᱟ ᱠᱟᱛᱟ ᱠᱚᱣᱟ, ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱫᱚ Sunday law ᱛᱮ ᱞᱮᱫ ᱤᱫᱤᱭᱟ, ᱚᱠᱟᱨᱮ ᱡᱟᱹᱛᱤ ᱮᱠ ᱰᱨᱟᱜᱚᱱ ᱞᱮᱠᱟ ᱠᱟᱛᱟ ᱠᱚᱣᱟ। ᱚᱱᱟ ᱚᱠᱛᱚ ᱨᱮ 1789 ᱫᱚ ᱥᱚᱸᱵᱷᱤᱛᱷᱟᱱ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹ ᱨᱮᱞᱮ, ᱠᱨᱚᱢᱚᱱᱱᱚᱛᱤ ᱥᱟᱶ ᱚᱞᱴᱟ ᱠᱟᱱᱟ।

Baga Trump yeroo lammaffaaf aangoo pirezidaantummaa seenu, inni pirezidaantii saddeettaffaa ta’a; inniis warra torban keessaa isa tokko dha; akkasumas uumamni fakkii bineensichaa akka gaanfoonni gantuu Pirootestaantizimii fi Riipabliikaanizimii gaanfa tokko ta’anii walitti dhufan ibsa; walitti dhufeenya san keessatti Pirootestaantonni to’annoo qabatu. Seenaa isuma kana keessatti, warri kuma dhibba afurtamii afur ta’uuf waamaman, seera Dilbataa dhiheenyatti dhufu keessatti akka gaanfa Pirootestaantizimii dhugaa ta’anii ol kaafaman dura, dursee chaappaa argatu.

Ergaan cuunfaa isa Mul’ata Yesus Kiristoos ta’e, isa yeroo balballi araaraa cufamuuf jedhu sanatti hiikamee ifa bahu, kutaa Daani’el isa guyyoota dhumaa wajjin walqabatu dha. Kutaan hiikamee ifa bahu sun seenaa dhokataa Daani’el boqonnaa kudha tokko aayata afurtamaati; akkasumas aayatonni kudha sadii hamma kudha shaniitti seenaa dhokataa sanaan wal simu. Kanaafuu, ergaan yeroo balballi araaraa cufamuuf jedhu sanatti hiikamee ifa bahu, isa ergaa raajii dhokataa fakkii bineensota fakkii Nebukadnezaariin fakkeeffameen dura agarsiifame, ergaa isa mataa isaa jechuunis walitti makamuu uleewwan lamaa gaanfota gantuu Pirootestaantummaa fi Riphaabilikanizimii, warra aayata kudha sadii hamma kudha shaniitti Makkabiitotaa fi Antiokas III tiin bakka bu’anii mul’ifaman sanaati.

Ergaan inni uumamni fakkeenya bineensaa ijaaramaa jiru adda baasu, ergaa qulleessummaa gaanfa Pirootestaantii dhugaa sana chaapuudhaaf geessu dha.

Keewwata kudha afur keessatti, bara 200 D.K.D. keessa, Roomaan warra ormaa taate yeroo jalqabaatiif seenaa raajii keessatti beeksifamti; isheenis mootii haaraa daa’ima Gibxi eeguuf ol kaate, waliigaltee Antiokhus III fi Fiiliph Maaqedooniin Gibxi irratti ijaarametti irraa. Bara sana Lolni Paaniyuum Antiokhus III’n Ptoleemee V irratti geggeeffame. Seensa warra saamtoota saba keetii, warra mul’ata dhaabaniitii, jechuunis waliigaltee Antiokhus fi Fiiliph gidduu jiru, akkasumas Lolni Paaniyuum, hundi isaanii bara sana keessatti raawwataman. Kanaaf, mallattoon karaa kun waliigaltee Antiokhus, isa gaanfa mootummaa mootummaa biyya lafaa bineensa lafaa bakka bu’u, fi Fiiliph Maaqedooniin, maqaa durii Giriikii, kan Mootummoota Gamtoomanii bakka bu’u, gidduu jiru adda baasa.

Sadarkaa raajii keessatti, lola Phaaniumitti hidhanni walta’insaa gidduu bineensa guddaa (Maasedooniyaa) fi raajii sobaa (USA) ni raawwatama. Kaayyoon bu’uuraa walta’insa sanaa mootummaa Gibxii qooddachuudha; kunis Raashiyaa kufaa jiruu bakka bu’a.

Yesus yeroo bartoota Isaa gara Paaniyumitti geesse, yeroo sanatti maqaan isaa Qeesaariyaa Filiphii ture. Ilmi ilma Heroodis Guddichaa, Heroodis Filiphii, deebisee ijaarsa magaalattii raawwatee, maqaa Qeesar Awugusxoosii fi maqaa ofii isaatiin moggaase; kanaafis Qeesaariyaa Filiphii jedhame. Hariiroon isaanii Roomaa fi Roomaa gidduu jiru bakka bu’a; garuu Filiphii, Qeesariin walitti dhufeenya qabu keessatti, Roomaa xiqqaa dha; sadarkaa raajii irrattis Heroodis Filiphii Salomee, intala Heroodiyaadis bakka bu’a. Kanaaf, maqaa Qeesaariyaa Filiphii keessatti Heroodis Filiphii raajicha sobaa bakka bu’u, Qeesaris paaphaasummaa bakka bu’u argina.

Kanaaf, seenaa raajii Paaniyuum walta’iinsa lama dhiheessa; tokko keessatti raajichi sobaa (Trump) harka jawwee wajjin— jechuunis Mootummoota Gamtoomanii— wal qabata; kaan keessatti immoo raajichi sobaa (Trump) harka paaphaasummaa (Qeesar) wajjin wal qabata. Lakkoofsa kudha ja’atti seerri Dilbataa bakka buufamee mul’ata; achittis walta’iinsi sadii keessaa tokko hojiirra oola; garuu qophiin sun dhugumaan seera Dilbataa dura, lakkoofsa kudha shanii fi lola Paaniyuum keessatti, duraan kaa’amee ture.

> “Murtoo seera Waaqayyoo cabsuudhaan hundeeffama abbaa Phaaphaasii hojii irra oolchisu murteeffameen, biyyi keenya guutummaatti qajeelummaa irraa of addaan kutti. Yommuu Pirootestaantizimiin harkashee qawwee guddaa sana irra diriirsitee harka aangoo Roomaa qabattu, yommuu boolla gadi fagoo sana irra ceetee harka Ispiriituwalizimii wal qabsiiftu, yommuu walitti dhufeenya dachaa kanaa dhiibbaa jalatti biyyi keenya mootummaa Pirootestaantii fi ripabilikaanii ta’e akka Heera mootummaa isheetti prinsippii isaa hunda ganuudhaan, sobaa fi gowwoomsaa warra abbaa Phaaphaasii babal’ifamuuf qophiin godhu, yeroo sanatti yeroo hojii dinqisiisaa mootummaa Seexanaa dhufe akka ta’e, dhumni immoo akka dhihaate ni beekna.” Testimonies, volume 5, 451.

Nuti barruu keenya itti aanutti qorannoo kana itti fufna.

> “Mul’anni inni waa’ee haaraa tokko uumuu yookaan kalaquu miti; garuu isa hanga mul’ifamutti namaaf hin beekamne mul’isuudha. Dhugaawwan gurguddoo fi bara baraan turan kan wangeela keessatti qabaman, barbaacha jabaataa fi of gad deebisnee mootummaa Waaqayyoo duratti dhihaachuu keenyaan mul’atu. Barsiisaan waaqeffamaan sammuu nama dhugaa barbaadu, isa of gadi deebise, ni geggeessa; qajeelchaa Hafuura Qulqulluutiinis, dhugaawwan Dubbiichaa isatti ni beekamu. Akkasitti qajeelfama argachuun alatti, karaa beekumsaatti caalaatti mirkanaa’aa fi bu’a qabeessa ta’e tokko illee hin jiru. Abdii Fayyisaan kenne, ‘Inni Hafuuri dhugaa yoo dhufe, gara dhugaa hundumaatti isin qajeelcha’ jedhu ture. Dubbiin Waaqayyoo akka nu hubatamu kan ta’u kennamuu Hafuura Qulqulluutii tiini.”

> Faarfataan faarfataa keessatti, “Dargaggeessi akkamiin karaa isaa qulqulleessuu danda’a? Dubbii kee akka eeguutti of eeggachuudhaan. Garaa koo guutuudhaan si barbaadeera; ajajawwan kee irraa akka hin jal’anne na hin godhin.... Akka ani wantoota dinqisiisoo seera kee keessaa arguuf, ija koo bani” jedha.

> “Nuyi ni akeekkachiifnee akka dhokataa qabeenyaatti dhugaa barbaannu. Gooftaan hubannaa nama dhugaa dhugumaan barbaaduuf ni bana; Hafuurri Qulqulluunis inni dhugoota mul’ataa hubachuu akka danda’u isa dandeessisa. Kunis waan faarfataan akka inni waan dinqisiisaa seera keessaa arguuf iji isaa banamu gaafatu jechuu isaati. Yommuu lubbuun gaarummaa Yesuus Kiristoos hawwitu, sammuun ulfina addunyaa isa wayya’aa sanaa hubachuu akka danda’u ni dandeessifama. Gargaarsa Barsiisaa Waaqummaa qofaan dhugoota Dubbii Waaqayyoo hubachuu dandeenya. Mana barumsaa Kiristoos keessatti garraamummaa fi of gadi qabuu baranna, sababni isaas hubannaan iccitiiwwan waaqeffannaa nuuf kennama.”

> “Kan Dubbii kakaase sun hiike dubbiitiif ibsaa dhugaa ture. Kiristoos barsiisa isaa namoonni isa dhaggeeffatan seerota uumamaa salphaa fi wantoota beekamoo isaan guyyaa guyyaadhaan arganii fi harkaan qabatanitti xiyyeeffannoo isaanii waamuudhaan ibse. Akkasitti yaada isaanii uumama irraa gara hafuuraatti geggeesse. Baayʼeen isaanii hiika fakkeenyota isaa yeruma sanaatti hubachuu keessatti kufan; garuu akkuma guyyaa guyyaadhaan wantoota Barsiisaan Guddichi dhugaa hafuuraa wajjin walqabsiise sanaa wajjin wal qunnamtii keessa galanitti, muraasni isaanii barumsa dhugaa waaqayyoo inni qalbii isaanii irratti maxxansuuf barbaade hubatan; kunnis dhugaa ergama isaa amananitii fi gara wangeelaatti jijjiiraman.” Sabbath School Worker, December 1, 1909.

Back to Articles