Article

# Kitaaba Daaniʼel - Dhibba Tokko fi Digdamii-Saddeet

Hiika Raajii Addunyaa Sadiin Ibsa Mallattoo Raajii Kiristoosii Cuuphama fi Qorama Isaa Biyyoota Yihudaa keessatti geggeeffame, tajaajilli mootummaa Masiihichaa inni ifatti mul’atu kan jalqabe cuuphama Isaatiin ture; achumaanis lola guddaa humnoota dukkanaa fi Ifaa gidduutti taasifamuuf seensa argisiisaa ta’e. Cuuphamni kun hojii qajeelummaa guutuuf, akkaata seera qajeelinaa Waaqayyoo jala of deebisuu, fi akkasumas saba dhala namaa cubbuun kufe bakka bu’uun kan hojjatame ture. Kanaaf, tarkaanfiin kun hiika caasaa seenaa fayyinaa keessatti hin dagatamne qaba. Yeroo inni Yohaannisitti “amma kanaaf akka ta’u eeyyami; qajeelummaa hundumaa guutuuf nuuf ni mala” jedhee dubbate, inni ofii Isaatiin cubbuu kan hin qabne ta’ullee, karaa saba cubbamoo wajjin of tokko godhee, iddoo isaanii seeraan dhaabachuuf jedhu mul’ise. Kana keessatti, Kiristoos qofa akka nama dhuunfaa tokkootti osoo hin taane, akka Mataa nama haaromsamuu fi bakka bu’aa sanyii namaa hundaa ta’ee ni mul’ata. Akkuma inni bishaan keessaa ol ba’een, samiin banamee, Hafuurri Waaqayyoo akka gugee irratti bu’e, sagaleen Abbaanis, “Kun Ilma koo isa jaallatamaa dha; isa keessatti ani gammadeera” jedhe, ragaan mootummaa samii ifaan mul’ate. Dhugaa kana keessatti, waamichi mootummaa Masiihichaa fi eenyummaan Isaa lamaan isaanii iyyuu mootummaa lafaa kam iyyuu caalaa aangoo ol’aanaa qabuun mirkanaa’aniiru. Garuu erga kana booddee battalumatti, Hafuurri gara lafa onaa isa geesse; achittis inni Seexanaan qoramuu qaba ture. Kun wanta tasaa hin turre, yookaan duubatti deebi’uun hojii mootummaa Isaatiin wal faallessu hin turre; kana irra, lola mootummaa lamaanii gidduutti banuuf murteessaa ta’e ture. Bakki onaa sun akka masaraa lola duraa ta’ee mul’ata; achittis Masiihichi, bakka Addaam kufeetti injifannoo jalqabaa argamsiise. Qorichi jalqabaa dhagaa buddeena akka ta’uuf jedhu, fedhii qaamaa qofa ilaaluu isaa irra darbee hiika raajii guddaa qaba. Inni gaaffii mootummaa Waaqayyoo karaa fedhii namaa guutuudhaan ijaaramuu danda’aa, yookaan dubbii afaan Waaqayyoo irraa ba’uun qofa jiraachuu akka qabu jedhu kaase. Deebiin Kiristoos, “Namni dubbii afaan Waaqayyoo keessaa ba’u hundumaan jiraata malee buddeena qofaan miti” jedhu, seera mootummaa samii haala ifa ta’een ibsa. Qorama lammaffaa keessatti, mana qulqullummaa irraa of gad darbuu fi ergamoonni akka isa qabaniif eeguudhaan mallattoo nama ajaa’ibsiisu barbaaduun dhiyaate. Asitti qormaanni sun amantii dhugaa fi yaalii Waaqayyoon qoru gidduu addaan baasa. Kiristoos “Gooftaa Waaqayyo kee hin qorin” jedhee deebisuudhaan, abdii seera qabeessa ta’e fi oftuulummaan waaqeffannaa fakkaatu gidduu garaagarummaa isaa ifa godhe. Qorichi sadaffaan immoo, mootummaa addunyaa hundumaa fi ulfina isaanii agarsiisuudhaan, yoo Seexanaaf sagadee isa waaqeffate, hunda isaanii akka argatu waadaa gale. Kun qormaata aangoo siyaasaa qofa osoo hin taane, karaa mootummaa irratti hundaa’e kan ulfinaaf humnaaf saffisaan geessu, garuu waaqeffannaa sobaa irratti hundaa’e ture. Yeroo Kiristoos, “Gooftaa Waaqayyo kee waaqeffadhu; isa qofa tajaajili” jedhee deebisu, inni mootummaa Waaqayyoo aangoo addunyaa irratti hin hundaa’in, garuu amanamummaa guutuu fi waaqeffannaa qulqulluu irratti akka ijaaramu bara baraan murteesse. Qorama kana sadii keessatti amala humnoota addunyaa sadiitu saaqama: inni tokko fedhii qaamaa fi jireenya meeshaaleen to’atamu; inni lammaffaan amantii nama ajaa’ibsiisuu fi oftuulummaan guutame; inni sadaffaan immoo aangoo siyaasaa fi ulfina mootummaa sobaa. Kanneen kunneen gosa qorama adda addaa qofa miti; isaan sirna mootummaa Waaqayyoo irratti mormii dhaabbataa ta’an ni mul’isu. Kanaaf, cuuphamni Kiristoosii fi qoramni Isaa seenaa dhuunfaa tajaajila Isaatiin daangeffaman miti. Isaan mul’ata raajii bal’aa ta’anii, amala mootummaa Waaqayyoo fi amala humnoota isa morman ifa baasu. Cuuphama keessatti eenyummaan Isaa mootummaa samii irraa mirkanaa’e; qorama keessatti immoo haalli mootummaa addunyaa Seexanaan deeggaramuu fi akka inni isaan hundumaa mo’atu dursee mul’ate. Injifannoon Isaa lafa onaa keessatti argame, humna waraanaa yookaan mootummaa lafaatiin osoo hin taane, ajajamuudhaan, amantiidhaan, fi dubbii Waaqayyoo irratti cichee dhaabachuudhaan argame. Kanaafuu, kun mootummaa Masiihichaa eenyummaa isaatiin ibsu qofa osoo hin taane, haala humnoonni addunyaa itti of mul’isan saaxila; akkasumas, xumura irratti mootummaa Waaqayyoo qofa akka dhaabbatu ragaa baasa. Cuuphama irraa kaasee hanga qoramaatti, Kiristoos akka Ilma amanamaa, akka Israa’el dhugaa, akka Addaam lammaffaa, fi akka Mootii samii muudameetti mul’ata. Kana keessatti hiikni raajii isaa guddaan ni argama: bakka namni kufetti inni ni dhaabata; bakka Israa’el kufetti inni ni ajajama; bakka mootummaa addunyaan waaqeffannaa sobaatiin ol ka’uu barbaadetti inni waaqeffannaa Waaqayyoo qofa ni filata. Kanaaf, tajaajilli Isaatii jalqabumaa isaa irraa kaasee humnoota addunyaa sadiin wal dura dhaabatee, amala isaanii saaxilee, mootummaa Waaqayyoo isa hin sochoone labsuun jalqaba.

Author

Jeff Pippenger

Published

March 10, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Mallattoon kunuunsi Fulbaana 11, 2001 yeroo ergamaan humna guddaan kutaa kudha saddeetffaa Mul’ataa irraa bu’e jalqabe. Bu’uun isaa bu’uu ergamaa Mul’ata boqonnaa kudhaffaa keessaa Hagayya 11, 1840 irratti ta’een fakkeeffame; akkasumas bu’uu Hafuura Qulqulluu yeroo cuuphama Kiristoositti ta’eenis fakkeeffame. Cuuphaan Kiristoos rooba boodaa, yeroo gamoowwan gurguddoon Magaalaa New York buqqifamanitti bu’u, gara fuulduraatti akeeka. Humni ol irraa dhufe jalqabe; akkasumas yeroo sana sanatti humni gad keessaa (boolla qilee hin qabne) ni mul’ata ture, jechuunis Dubbii Waaqayyoo gonkumaa hin kufu.

Yeroo Kiristoos cuuphametti, battaluma gara gammoojjii seenee guyyaa afurtamaaf soome; sana booddee qorumsota sadiin Seexanaan qore. Qorumsota sadan sana keessaa tokkoon tokkoon isaanii amaloota bu’uuraa aangoota sadan addunyaa gara Armageddoonitti geessan sana keessaa tokko tokko ni bakka bu’u. Qorumsotni sadan sun boonaa, amala ajaja; fedhii foonii, amala bineensaa; fi of yaadummaa, amala raajii sobaa turan. Boonaanii fi of ol-kaasuun ibsa beekamaa Isaayyaas keessatti Luusiferaan bakka buufamu.

> Akkamitti ati akkamitti keessaa kufte, yaa Luusifer, ilma ganamaa! Akkamitti gara lafaatti darbamte, ati isa saboota dadhabsiiftu! Ati garuu garaa kee keessatti, “Gara samii nan ol baʼa; teessoo koo urjiiwwan Waaqayyoo olitti nan ol qabsiisa; gaara waldaa irra, gama kaabaa keessatti nan taaʼa; olkaʼiinsa duumessaa ol nan baʼa; Ani Isa Hundumaa Ol taʼe nan fakkaadha” jetteettaatii. Haa taʼu malee gara siʼoolitti, gara cinaacha boollaatti gad buufamta. Warri si argu sirriitti si ilaalu, si yaadanii, “Kun namicha lafa hollachiise, mootummaawwan raase kanaa?” jedhu. Isaayaas 14:12–16.

Lusifer yeroo shan garaa isaa keessatti, “Ani nan…” jedha. Seexanni, inni duraan “baattuu ifaa” (Lusifer) jedhamus, amma garuu dukkana qofa baata; inni “kan saboota raase” dha. Akka raajii keessatti mul’atutti inni “saboota” wajjin walitti hidhata qaba; sababiin isaas inni hoogganaa walii-galtee hamminaatiin walitti dhufeenya sabootaa, akkasumas walii-galtee daldaltootaa kan Mul’ata boqonnaa kudha torbaa fi kudha saddeet keessatti ibsamee dha.

> “Mootonnii fi bulchitoonnii fi mootummaa bulchitoonni of irratti mallattoo mormituu Kiristoos kaa’aniiru; isaanis akka jawwee qulqulloota waliin waraana geggeessuuf deemuutti—warra ajajawwan Waaqayyoo eeganii fi amantii Yesus qabanitti—fakkeeffamanii jiru.” Testimonies to Ministers, 38.

Yeroo Kiristoos cuuphametti Hafuurri Qulqulluun irratti buʼe; kunis erga Fulbaana 11, 2001 boodaa taʼe kan fakkeenyaan agarsiisu ture. Erga Inni cuuphamee booddee, yeroo kufaatii Addaamitti mootummaa mootummaa addunyaa irratti bulchuuf humna itti fayyadamu Seexanni bulchaa mootummoota addunyaa taʼee tureef, Seexanni humna sana Kiristoosiif kennuuf dhiheessuudhaan Kiristoosin qore.

> ଏବଂ ଶୟତାନ ତାଙ୍କୁ ଉଚ୍ଚ ପର୍ବତକୁ ନେଇ, କ୍ଷଣମାତ୍ରରେ ସମସ୍ତ ଜଗତର ରାଜ୍ୟଗୁଡ଼ିକ ତାଙ୍କୁ ଦେଖାଇଲା। ଏବଂ ଶୟତାନ ତାଙ୍କୁ କହିଲା, ଏହି ସମସ୍ତ ଅଧିକାର ଓ ସେମାନଙ୍କର ଐଶ୍ୱର୍ଯ୍ୟ ମୁଁ ତୁମକୁ ଦେବି; କାରଣ ଏହା ମୋ ପାଖକୁ ସମର୍ପିତ ହୋଇଛି; ଏବଂ ଯାହାକୁ ମୁଁ ଇଚ୍ଛା କରେ, ତାହାକୁ ଏହା ଦେଉଛି। ସେହିହେତୁ, ଯଦି ତୁମେ ମୋତେ ପ୍ରଣାମ କରିବ, ତେବେ ସବୁ ତୁମର ହେବ। ଏବଂ ଯୀଶୁ ଉତ୍ତର ଦେଇ ତାହାକୁ କହିଲେ, ହେ ଶୟତାନ, ମୋ ପଛକୁ ସରିଯାଅ; କାରଣ ଲେଖାଯାଇଛି, ତୁମ ପ୍ରଭୁ ପରମେଶ୍ୱରଙ୍କୁ ପ୍ରଣାମ କରିବ, ଏବଂ କେବଳ ତାହାଙ୍କର ହିଁ ସେବା କରିବ। ଲୂକ 4:5–8।

Amalli gurguddoo lamaan Roomaa paaphaalaa (bineensichaa) keessaa inni tokko sagaagalummaa ishee, inni kaan immoo “nyaata” fi dhugaatii summii qabuu isheen raabsituudha.

> ତଥାପି ତୁମ ବିରୁଦ୍ଧରେ ମୋର କିଛି କଥା ଅଛି; କାରଣ ଯେଜେବେଲ ନାମକ ସେହି ସ୍ତ୍ରୀକୁ, ଯିଏ ନିଜକୁ ଜଣେ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବକ୍ତ୍ରୀ ବୋଲି କହେ, ତୁମେ ଶିକ୍ଷା ଦେବାକୁ ଏବଂ ମୋର ଦାସମାନଙ୍କୁ ବ୍ୟଭିଚାର କରିବାକୁ ଓ ମୂର୍ତ୍ତିମାନଙ୍କୁ ଅର୍ପିତ ବସ୍ତୁ ଭକ୍ଷଣ କରିବାକୁ ପ୍ରଲୋଭିତ କରିବାକୁ ସହି ଆସୁଛ। ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ 2:14.

“Nyaanni” fi dhugaatii isheen dhiheessitu barsiisa sobaa ishee ti.

> “Cubbuun guddaan Baabilon irratti himatame inni isheen ‘saboonni hundinuu daadhii dheekkamsa sagaagalummaa ishee irraa akka dhugan goote’ jedhu dha. Xoofoo machiisaa kan isheen addunyaatti dhiheessitu kun barsiifata sobaa isheen walitti dhufeenya seeraan alaa namoota guguddoo lafa irraa wajjin qabduun fudhatte agarsiisa.” The Great Controversy, 388.

Bineensi Katolikummaa illee qoricha ishee isa falaasamaatiin addunyaa ni gowwoomfatti; kunis ammas waan keessaa fudhatamu dha.

> Ifti shamizichaa siʼachi deebitee si keessatti hin ibsitu; sagaleen misirichaa fi misirittiiis si keessatti gonkumaa deebitee hin dhagaʼamu; daldaltoonni kee namoota guguddoo lafaa turaniitii; sababni isaas, saboota hundumaa falfala kee tiin gowwoomsifte. Mul’ata Yohaannis 18:23.

Jechi Giriikii “sorceries” jedhamee hiikame pharmakeia dha; hiikni isaas qorichoota jechuudha. Xoofoo warqee harkaa ishee jiru, xoofoo wayinii itti dhugan qofa utuu hin taʼin, akkasumas xoofoo qorichoonni ishee hojii falfalaa qaban itti qophaaʼanii ittiin kennamanis ni bakka buʼa. Addunyaa ammayyaa yeroo harʼaa keessatti, qorichoonni hojii falfalaa qaban sun xoofoo keessa utuu hin taʼin, baayʼinaan cirracha limmuu keessatti kennamu. Seexanni seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu sana booddee yeroo mulʼatu, dinqiiwwan fayyinaa ni raawwata. Dinqiiwwan qorichoota sanaa fi barsiisota sobaa paaphaasummaa wajjin walqabatan, Seexanni Kiristoosiin dhagaa buddeena akka godhuuf dinqii raawwatu akka isa gaafateen bakka buufamanii turan.

Seenaa raajii seera Dilbataa duraafi boodaa jiru amala wal fakkaataa qaba. Yeroon qorumsa fakkeenya bineensaa Adventistummaa keessatti gara seera Dilbataa Ameerikaa keessatti geessu, yeroo qorumsa fakkeenya bineensaa addunyaa guutuu tiif ta’u bakka bu’a. Kanaafuu nutti himameera jechuun, “rakkoon wal fakkaataan kun saba keenya irratti kutaalee addunyaa hunda keessatti ni dhufa.”

ސަންޑޭ ލޯ އަށް ފަހު ސޭޓަންގެ މެދުވެރިކަމުން ކުރެވޭ ސޭޓަނީ ޝިފާ ކުރުމުގެ މުޢުޖިޒާތައް، ސެޕްޓެމްބަރ 11، 2001 ގައި ފެށޭ ތާރީޚުގެ ދައުރުގައި ބޭހެކޭ ކިޔާ ކަމަށް ދައުވާ ކުރެވޭ “ސޯސަރީސް” ގެ ނިޝާނެއް ކަމަށް ވެއެވެ. ޖީސަސް ވަނީ، “އިންސާނާ އުޅެނީ އެކަނި ބިދުން ނޫން، ނަމަވެސް އެކި ކޮންމެ ބަހެއްން ކަމެއް ނޫން، އެއީ އެކި ކޮންމެ ބަހެއް ނޫން، އަދި މާތް ﷲ ގެ ކޮންމެ ބަހެއްން އެވެ” މިފަދައި ބަސް ފުޅުޅާފައެވެ. ރޯމްގެ “ކާނާ” އަކީ އެއީ އެންމެ މާތް ﷲ ގެ ބަސް މަތީގައި އެޅުވާ ލަފްޒުތަކާއި އާދަތަކެވެ.

> “Dhaabbilee yeroo ammaa Ameerikaa keessatti adeemsifamaa jiran keessatti, dhaabbilee fi sirna hojiiwwan waldaa deggersa mootummaa argamsiisuuf yaalamaa jiru keessatti, Pirootestaantonni tarkaanfii Paaphaasota duukaa bu’aa jiru. Kana caalaas, Ameerikaa Pirootestaantii keessatti aangoo ol’aanaa ishee Addunyaa Durii keessatti dhabe deebitee argachuuf paaphaaf karra banaa jiru. Wanti sochii kanaaf hiika caalaatti kennus, kaayyoon guddaan yaadame kun eegumsa Dilbataa dirqisiisuu ta’uu isaati—kunis aadaa Rooma irraa madde, ishheenis mallattoo aangoo ishee akka ta’etti claim gootu. Inni kun hafuura paaphaatii—hafuura aadaa addunyaa wajjin wal-simsiisuu, akkasumas ajajawwan Waaqayyoo irra duudhaa namootaa kabajuu—kan waldoota Pirootestaantii keessa seenee guutaa jiru, isaanis hojii guddisuu Dilbataa isa paaphaatiin isaan dura hojjetame sana akka hojjetan geggeessaa jira.” The Great Controversy, 573.

Aadaan fi duudhaan “nyaata” barsiisaa bineensichi Dubbii Waaqayyoo bakka buusuudhaan iddoo kaa’uudha; kunis waaqeffannaa isaa heethena, waaqolii tolfamoo waaqeffachuu, ol kaasuuf.

> “Akka Waldaan Roomaa himata waaqeffannaa waaqolii of irraa qulqulleessuu akka dandeessu nu hin arginu. Dhuguma, isheen fakkiiwwan kanaan karaa Waaqayyoon waaqeffachuuf of ibsiti; Israaʼelonnis yeroo isaan jabbii warqee sana duratti sagadan akkasuma godhaniiru. Garuu dheekkamsi Gooftaa isaan irratti bobaʼe, baayʼeenis ajjeefaman. Waaqayyo isaan waaqeffattoota waaqolii hamoota jedhee murteesse; galmeen isumaas harʼa warra fakkiiwwan qulqullootaa fi namoota “qulqulloota” jedhaman waaqeffatan irratti kitaabota samii keessatti akkuma sanaa galmaaʼaa jira.”

> “Kuni amantiin kunis isa Pirooteestantoonni jalqabaatti akkuma guddaadhaan fudhatanii ilaalaa jiranidha; dhuma irratti immoo Pirooteestantummaa wajjin tokko taʼa. Tokkummaan kun garuu Kaatooleekummaa keessatti jijjiiramni dhufuudhaan hin raawwatamu; mootummaa Roomaa yoom iyyuu hin jijjiiramu. Isheen dogoggora hin qabdu jechuun ofiin himatti. Kan jijjiiramu Pirooteestantummaadha. Yaadota bilisaan ilaalan fudhachuun isaa bakka inni harka Kaatooleekummaa qabachuu dandaʼutti isa geessa. ‘Macaafni Qulqulluun, Macaafni Qulqulluun, hundeen amantii keenyaa dha’ jechuun yeroo Luutaaritti iyya Pirooteestantootaa ture; yeroo Kaatooleekonni immoo, ‘Abbootii, aadaa, duudhaa’ jedhu turan. Amma Pirooteestantoonni hedduun barsiisa isaanii Macaafa Qulqulluu irraa mirkaneessuun ulfaataa taʼee argatu; garuu dhugaa fannoo of keessaa qabu sana fudhachuuf ija jabina naamusaa hin qaban; kanaafuu saffisaan gara buʼuura Kaatooleekotaatti dhufaa jiru; akkasumas dhugaa irraa miliquuf falmii isaanii keessaa isa gaarii taʼe fayyadamuudhaan, ragaa Abbootii eeru, akkasumas aadaa fi ajajawwan namootaa waamu. Eeyyee, Pirooteestantoonni jaarraa kudha sagalaffaatii ilaalcha isaanii Macaafota Qulqulluu irratti qaban keessatti amanamummaa dhabuu isaanii keessatti saffisaan gara Kaatooleekotaatti dhihaachaa jiru. Garuu harʼas Roomaa fi Pirooteestantummaa Luutaar, Kiraanmeer, Ridley, Hooper, akkasumas loltoota shahiidotaa kabajamoo sana gidduutti iddoo balʼaan addaan baasu akkuma turetti jira; akkuma namoonni kun mormii isaan maqaa Pirooteestantoota jedhaman isaaniif kenne dhiheessan yeroo turetti.”

> “Kiristoosi pirootestaantii ture. Inni waaqeffannaa qajeelchaa saba Yihudootaa morme; isaan gorsa Waaqayyoo ofirratti kennames didan. Inni isaaniin, isaan ajajawwan namootaa barsiisaaf akka barsiisan, akkasumas akka sobdootaa fi fakkeessitoota ta’an itti hime. Akka awwaalcha adii dibameetti alaan bareeddu; garuu keessaa xuraa’ummaa fi manca’iinsa guutuu turan. Haaromsitoonni gara Kiristoosii fi ergamootatti deebanii ga’u. Isaan amantii bifaawwan fi sirnaawwan qofa irraa ba’anii of addaan baasan. Luuterii fi hordoftoonni isaa amantii haaromfame hin uumne. Isaan salphaatti akkuma Kiristoosii fi ergamootaan dhihaatetti fudhatan. Macaafni Qulqulluun qajeelfama gahaa ta’ee nuuf dhihaateera; garuu phaaphaasiinii fi hojjettoonni isaa, sababni isaas inni soba isaanii saaxilaa, waaqeffannaa isaanii waaqota tolfamoo ifatti qeeqa waan ta’eef, akka waan abaarsa ta’eetti isa ummata irraa kaasu.” Review and Herald, June 1, 1886.

Dinqii fayyinaa, kan bu’uura hafuurota wajjin wal qunnamtii ta’uu isaa, hojii fi daldala ishee ti.

> “Baayʼeen mulʼatawwan hafuuraa guutummaatti gowwoomsaa fi harka salphinaan karaa nama giddugaleessaa taʼeen raawwatamutti hirkisuudhaan ibsuuf yaalu. Garuu buʼaan gowwoomsaa yeroo hedduu akka mulʼata dhugaa taʼeetti dhihaateera jechuun dhugaa taʼus, agarsiisawwan ifaan mulʼatan kan humna uumamaatii ol taʼanis ni jiru. Rukutaan iccitii qabeessa kan spirituwaalizmiin ammayyaa ittiin jalqabe buʼaa gowwoomsaa yookaan mala namaa hin turre; hojii kallattiidhaan ergamoota hamaa ti; isaanis kanaan gowwoomsaa lubbuu balleessu keessaa isa caalaatti milkaaʼaa taʼe tokko seensisan. Namoonni baayʼeen spirituwaalizmiin gowwoomsaa namaa qofa taʼuu isaa amanuudhaan ni qabamu; yeroo mulʼatawwan isaan humna uumamaatii ol taʼuu isaanii ilaalu malee hin dandeenye wajjin walitti dhufan, ni sobamu; isaanis humna guddaa Waaqayyoo taʼuu isaanii fudhachuuf ni geggeeffamu.

> “Namoonni kun waaʼee dinqiiwwan Seexanaa fi ergamtoonni isaa hojjetan irratti ragaa Caaffata Qulqullaaʼoo ni dagatu. Gargaarsa Seexanaatiin qajeelchitoonni Faraʼoon hojii Waaqayyoo fakkeessuudhaaf dandeessifamanii turan. Phaawuloos akka dhufaatii lammaffaa Kiristoos dura mulʼannoowwan humna Seexanaa akkasiin wal fakkaatan ni jiraatan dhugaa baʼa. Dhufaatiin Gooftaa, ‘hojii Seexanaatiin, humna hundumaa fi mallattoowwanii fi dinqii sobaatiin, akkasumas gowwoomsaa hamminaatiin hundumaan’ akka dura buʼu taʼuuf jira.” 2 Tasalonqee 2:9,10. “Ergamichi Yohaannis immoo, humna dinqii hojjechuu isa bara dhumaa keessatti mulʼatu ibsaa, akkana jedha: ‘Inni dinqiiwwan guguddoo ni hojjeta; kanaafis fuula namootaa duratti ibidda samii irraa gara lafaatti ni buusa; akkasumas namoota lafa irra jiraatan dinqiiwwan sana inni hojjechuuf humna qabuun isaan gowwoomsa.’” Mulʼata 13:13, 14. Asitti waan raawwatamu akka gowwoomsaa qofaatti hin dubbatamne. Namoonni dinqiiwwan ergamtoonni Seexanaa hojjechuuf humna qabanin gowwoomfamu malee, waan hojjetan fakkeessan qofaan miti.” The Great Controversy, 553.

Barsiisota sobaa fi duudhaa irratti ijaaraman, mul’annoowwan dinqii hafuuraa fakkeessan, industirii yaalaa-warshaa sobaa, akkasumas walitti makamuun mala waldaa amantii fi mala mootummaa hundinuu amaloota bineensichaa kan Kaatoilikummaa ti. Of tuulummaan amala humna jawwee ti. Ofitti amanamuu daangaa darbuu immoo amala raajicha sobaa kan Pirootestaantizimii gantuu ti.

> ଆଉ ଯୀଶୁ ପବିତ୍ର ଆତ୍ମାରେ ପରିପୂର୍ଣ୍ଣ ହୋଇ ଯୋର୍ଦ୍ଦାନରୁ ଫେରିଲେ, ଏବଂ ଆତ୍ମାଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ଅରଣ୍ୟକୁ ନେଇଯିବାକୁ ଲାଗିଲେ; ସେଠାରେ ଚାଳିଶି ଦିନ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଶୟତାନଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ପରୀକ୍ଷିତ ହେଉଥିଲେ। ସେହି ଦିନଗୁଡ଼ିକରେ ସେ କିଛିମାତ୍ର ଭୋଜନ କରିନଥିଲେ; ଏବଂ ସେଗୁଡ଼ିକ ଶେଷ ହେବାପରେ ସେ ଭୁଖିତ ହେଲେ। ତେବେ ଶୟତାନ ତାଙ୍କୁ କହିଲା, ଯଦି ତୁମେ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ପୁତ୍ର, ତେବେ ଏହି ପଥରକୁ ଆଜ୍ଞା କର, ଯେଣ୍ଞାହେଁ ଏହା ରୁଟି ହେଉ। କିନ୍ତୁ ଯୀଶୁ ତାହାକୁ ଉତ୍ତର ଦେଇ କହିଲେ, ଲେଖାଯାଇଛି, ମଣିଷ କେବଳ ରୁଟିଦ୍ୱାରା ବଞ୍ଚିବ ନାହିଁ, କିନ୍ତୁ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ପ୍ରତ୍ୟେକ ବାକ୍ୟଦ୍ୱାରା ବଞ୍ଚିବ। ଲୂକ 4:1–4।

ማለት “Presumption” jedhu maqaa ibsa gochaa yookaan haala tokko ragaa yookaan mootummaa ga’aa malee waan tokko akka dhugaa taʼeetti fudhachuu agarsiisudha. Inni odeeffannoo guutuu hin taʼin yookaan gahaa hin taʼin irratti hundaaʼuudhaan murtii kennuu yookaan xumura irra gaʼuu of keessaa qaba. “Presumption” akkasumas, yaada ofii irratti amantii sadarkaa muraasaa qabaachuu agarsiisuu dandaʼa; kunis yeroo guutummaatti mootummaa qabaachuu baatus taʼuu dandaʼa.

Pirootestaantizmiin gantummaa irraa kufe, Yakni mootummaa Waaqayyoo taʼee waaqeffatamu akka taʼe yaada dogoggoraa sanaaf jedhu Dubbiin Waaqayyoo ragaa tokko illee utuu hin kennin fudhateera; kanais, of isaanii “Pirootestaantota” jechuun beekanii himachaa, dhaadannoo isaanii “Dubbiin Waaqayyoo qofti,” yookaan akka Maartiin Luutheer labsetti, “Sola Scriptura!” jedhanii utuu jiranitti godhu. Isaan kana aadaa fi duudhaa waldaa Roomaa irratti hundaaʼanii, yookaan immoo akka dhaala abbootii isaanii irraa fudhatamee hojii irra ooletti fudhatu. Iyyata guddaa ergamaa sadaffaatti, dhugaan jechuun waaqeffannaa aduutii deggeruuf Macaafa Qulqulluu keessaa sababiin qajeelaan tokko illee akka hin jirre ifatti ni mulʼata; achiis warri yaada dogoggoraa isaanii sana irratti itti fufan mallattoo bineensichaa ni fudhatu.

> “Yoo ifni dhugaa siif dhiyaateera ta’ee, Sanbata ajaja afraffaa kan ifa godhee sitti mul’isu, akkasumas kabaja Dilbataaf jedhuu keessatti Dubbii Waaqayyoo keessatti bu’uura tokko illee akka hin jirre sitti agarsiisu ta’ee, ati garuu ammallee sanbata sobaa sanitti maxxantee, Sanbata Waaqayyo ‘guyyaa koo qulqulluu’ jedhee waamu qulqulleessitee eeguu yoo didde, mallattoo bineensichaa ni fudhatta. Kun yoom raawwatama?—Yeroo ati labsii hojii Dilbataatti dhaabuu fi Waaqayyoon waaqeffachuu si ajajuuf ajajamtu, yeroo ati Macaafa Qulqulluu keessatti Dilbanni guyyaa hojii idilee irraa adda ta’uu isaa agarsiisu jechuun jecha tokko illee akka hin jirre beektu keessatti, mallattoo bineensichaa fudhachuuf ni walii galta, chaappaa Waaqayyoo immoo ni didda. Yoo mallattoo kana adda keenya irratti yookaan harka keenya irratti fudhanne, murtiin warra ajajamuu didan irratti labsame nurra bu’uu qaba. Chaappaan Waaqayyoo isa jiraataa garuu warra qalbii isaanii duratti Sanbata Gooftaa amanamummaadhaan eegan irra kaa’ama.” Review and Herald, April 27, 1911.

ናይ ሪፐብሊካን ፓርቲ ብልሓቱ ዝተለምደ ድኻም፡ ነቶም ፖለቲካዊ ተቓወምቶም ፍትሓውያንን ሓቀኛታትን እዮም ኢሎም ክግምቱ ዘለዎም ፍቓደኛነት እዩ፤ እቲ ፍረታት ናይ ዴሞክራቲክ ፓርቲ ግና ብግልጺ ከም ደቂ እቲ ኣቦ ሓሶት ምዃኖም ይገልጽ። ብተደጋጋሚን ብቀጻልነትን ሪፐብሊካናት ንፖለቲካዊ ተቓወምቶም ብቃሎም ይቕበሉዎም፤ እዚ ግና ተቓወምቶም ቃሎም ፈጺሞም ከምዘይሕልዉ ደጋጊሞም እንተርእዩ እውን እዩ። ነቶም ብተደጋጋሚ ንሓቀኛነትን ንቅንዕናን ዝጽበይዎ ዘሎ ጉድለት ዘለዎ ትንበያታት ናይ ሪፐብሊካናት ዝደግፍ ምኽንያታዊ መሰረት ምንም ዘየሳዩ እንተኾኑ እውን፡ ቅኑዕ ድርኺት ኣለዎም ኢሎም ይጽሕፉሎም። እውነት እዩ ድማ፡ ብዙሓት ሪፐብሊካናት ንግሊ ገንዘባዊ ረብሓ ክብሉ፡ ወይ ድማ ብቐሊሉ ክጽወቱ ዘኽእሎም ስዉር ዘይሞራላዊ ኩነታት ስለ ዘለዎም፡ መትከል ክድግፉ ይኣብዩ እዮም፤ ግና እቲ ቀንዲ ትንቢታዊ ባህርይ ናይ ሪፐብሊካን ፓርቲ ግምት እዩ።

Amalliin oftuulummaa kan warra Pirootestaantii gantummaa keessa jiran keessatti raajii dhaan mallatteeffameetu, isaan akka iddoo olaanaa safuufi siyaasaa qabatan of fakkeessuu ni dandeessisa; yeroo dhugaan garuu, abdii duwwaa mormitoonni isaanii siyaasaa dubbii isaanii ni eegu jedhuun itti amananii itti gaafatamummaa isaanii hawaasummaa dhiisaniiru. Hiikni mara keessatti beekamaan kan maraatummaa jedhu, bu’aa adda ta’e eegaa waanuma tokko irra deddeebi’anii gochuu dha; ta’us, Riippabilikaanonni akka maraatummaan kan qabaman Dimookraatonni ta’an, kunis jibba isaanii Truump irratti mul’atuun akka ifa ta’u ni falmu.

Haa ta’u malee, maraannummaan warra Republikeenotaa yeroo hunda irra deebi’amee ni mul’ata; isaanis waliigaltee irratti walii galu, “adeemsi seera baasu” hojii marii waliigalaa ta’uu isaa irratti hundoofnee jedhuun, yeroo sanatti waliigalteewwan isaanii warra isaan akka jedhuutti qajeelfama “adeemsa seera baasu” irratti hundaa’an sana garee takka kan yeroo kamiyyuu walii galuu hin beekne wajjin godhu. Demookraatonni adeemsa siyaasaa keessatti iddoo isaanii irraa gadi dhiisu kan danda’an yeroo lakkoofsi isaaniin morman guutummaatti isaan ukkaamsee qofadha. Isaan adeemsa siyaasaa keessatti dhugumaan karaa giddu galeessaa irratti hojjechaa turan jedhuuf ragaa tokko illee hin kennine. Maraannummaan warra Republikeenotaa garuu, abdii gaarii irra deddeebi’anii namoota biroo irratti kaa’an, kan guutummaatti sababni itti kennamu hin jirre, isa sanaadha.

ᱰᱚᱱᱟᱞᱰ ᱴᱨᱟᱢᱯ ᱨᱮ ᱥᱟᱯᱚᱨᱴ ᱮᱢ ᱟᱠᱟᱱ ᱦᱚᱲᱚᱠᱚ ᱢᱟᱡᱽᱨᱟᱭ ᱛᱮ ᱟᱨ ᱵᱟᱨᱟᱭ ᱜᱮ ᱮᱭᱟ ᱥᱟᱠᱷᱤ ᱮᱢᱟ ᱡᱮ, ᱴᱨᱟᱢᱯ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱥᱟᱵ ᱛᱮ ᱠᱷᱟᱨᱟᱵ ᱜᱩᱱ ᱦᱚᱪᱚ ᱠᱟᱱᱟ ᱡᱮ, ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱥᱩᱪᱤ ᱨᱮ ᱥᱟᱯᱚᱨᱴᱚᱨ ᱛᱮ ᱦᱚᱲ ᱠᱚ ᱢᱟᱱᱮ ᱮᱢ ᱮᱛᱮᱫ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ, ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱚᱠᱟ ᱥᱟᱵᱩᱛ ᱢᱮᱱᱟᱜ ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹᱭ ᱮᱫᱟ ᱡᱮ, ᱱᱚᱶᱟ ᱵᱟᱪᱷᱟᱣ ᱠᱮᱵᱚᱞ ᱴᱨᱟᱢᱯ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱯᱩᱨᱟᱹ ᱧᱩᱦᱩᱨᱢᱟᱹᱱᱤ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ। ᱧᱩᱦᱩᱨᱢᱟᱹᱱᱤ ᱫᱚ ᱫᱷᱚᱨᱚᱢ ᱪᱷᱟᱹᱲᱟ ᱯᱨᱚᱴᱮᱥᱴᱟᱱᱴᱤᱡᱚᱢ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱵᱷᱟᱵᱤᱥᱭᱚᱫᱽᱵᱟᱱᱤ ᱜᱩᱱ ᱠᱟᱱᱟ। ᱥᱟᱛᱟᱱ ᱫᱚ ᱵᱟᱭᱵᱮᱞ ᱩᱫᱦᱟᱹᱨ ᱠᱟᱛᱮ ᱠᱷᱨᱤᱥᱛ ᱠᱮ ᱯᱨᱚᱞᱚᱵᱷᱚᱱ ᱠᱮᱫᱟ, ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ ᱚᱱᱟ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱨᱮ ᱥᱟᱛᱟᱱ ᱚᱱᱟ ᱯᱟᱥᱮᱡ ᱠᱮ ᱢᱚᱬᱮᱜ ᱠᱟᱛᱮ ᱢᱤᱫ ᱵᱮᱞᱮᱭᱚᱜᱼᱟ ᱟᱨ ᱧᱟᱭ ᱥᱟᱥᱛᱨᱚᱵᱤᱨᱩᱫᱫᱷ ᱯᱚᱨᱤᱠᱷᱟ ᱛᱮ ᱦᱚᱪᱚ ᱠᱮᱫᱟ।

> Inni Yerusaalemitti isa geesse; fiixee mana qulqullummaa irra isa dhaabee, “Ati Yoo Ilma Waaqayyoo taate, asii gad of darbadhu; jechuunis, ‘Inni akka si eegan ergamoota isaatti siif ni ajaja; isaanis harka isaanii irratti si baatu, miilli kee dhagaa tokkootti akka hin rukutamneef’ jechuun barreeffameera” jedheen. Yesuusis deebisee, “ ‘Gooftaa Waaqayyo kee hin qorin’ jedhameera” isaan jedhe. Luqaas 4:9–12.

Yeroo seerri Dilbataa dhufuuf dhihaate sanaatti, warri Pirootestaantii Ameerikaa keessa jiran ajaja Kitaaba Qulqulluu isa Guyyaa Sanbataatti hojii irraa boqochuu jedhu fudhatanii, ajaja Waaqa Guyyaa Sanbata guyyaa torbaffaatti waaqeffachuu jedhu gara ajaja sobaa tolfameetti micciiranii, akka inni dhuguma guyyaa aduu isa waaqeffannaa amantii mootummaa waaqolii sobaatti dhiironni waaqeffachuu irratti dirqaman ta’eetti ni geessu. Isaan kutaa Kitaaba Qulqulluu tokko gara qormaata sirrii hin taane fi Kitaaba Qulqulluu irraa hin deeggaramneetti ni micciiru.

Barumsa kana mata duree itti aanu keessatti qo’annoo kana ni itti fufna.

> “Ani bineensa lamaan qabu sun afaan jawwee akka qabu, humni isaas mataa isaa keessa akka jiru, akkasumas labsichi afaan isaa keessaa akka ba’u nan arge. Sana boodas Haadha Sagaagaltotaan arge; haati sun intaloota sana miti, garuu isaan irraa adda taatee ifaan adda baatee jirti. Isheen bara ishee qabattee turte, innis darbeera; intaloonni ishee, gareewwan Pirootestaantii, itti aansuudhaan masaraa irratti mul’achuuf dhufanii yaada isa haati sun yeroo qulqulloota ari’attetti qabdu sanauma hojii irra oolchaa turan. Ani akka haati humna keessatti gadi bu’aa turte, intaloonni immoo guddachaa turan nan arge; yeroo dhihootti immoo humna yeroo tokko haati sun ittiin hojjetaa turte sana ni fayyadamu.”

> “Ani waldaa kiristaanaa maqaa qofa qabdu fi Adventistoota maqaa qofa qabdan, akka Yihuudaa, dhiibbaa isaanii argachuuf jecha akka dhugaa irratti nu mormanitti Kaatoilikkootatti nu ganuu isaanii arge. Sana booda qulqulloonni saba hin beekamne, Kaatoilikkoota birattis xiqqoo qofa kan beekaman ni ta’u; garuu waldoonni amantii fi Adventistoonni maqaa qofa qaban, warri amantii keenya fi duudhaa keenya beekan (sababni isaas isaanii Sanbataaf nu jibban, isa mormuudhaanis deebii kennuu hin dandeenye), qulqulloota ni ganu; isaanis akka warra sirna ummataa tuffatanitti Kaatoilikkootatti himu; jechuunis, isaan Sanbata ni eeggu, Dilbatas ni tuffatu.”

> “Ergasii Katolikoonni Pirootestaantota akka fuulduratti adeeman ajaju; akkasumas, warri guyyaa torbaffaa iddoo isaa kaayyachuu dhiisanii guyyaa jalqabaa torbanii hin eegin hundinuu akka ajjeefaman murtee baasuu. Katolikoonniis, baay’inni isaanii guddaa ta’e, Pirootestaantota cinaa ni dhaabbatu. Katolikoonni humna isaanii fakkeenya bineensichaatiif ni kennu. Pirootestaantonniis akkuma haati isaanii isaaniin dura hojjette qulqulloota balleessuuf ni hojjetu. Garuu murteen isaanii utuu bu’aa hin fidin yookaan utuu hin baasin dura, qulqulloonni Sagalee Waaqayyootiin ni bilisa ba’u.” Spalding and Magan, 1, 2.

Back to Articles