Article

# Kitaaba Daani’eel — Lakkoofsa Dhibba Tokko fi Kudha Saddeet

Akeekkachi Raajii Gara Yerusaalemitti Kennamu: Fakkeenya Mallattoo Ta’e kan Dhimmoota Bara Dhumaa Agarsiisu

Author

Jeff Pippenger

Published

March 5, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Waggoota akeekkachiisaa torban bara 63 irraa eegalee hamma bara 70tti turan, kan namicha “daandiiwwan Yerusaalem keessa ol gadi deemuudhaan badiisa magaalaa sana irratti dhufu labsaa ture” sanaan labsaman, akeekkachiisa Yerusaalemif waggaa sadii fi walakkaaf kennametti fakkeenyaan dursee mulʼifaman turan; inni jalqaba tajaajila Kiristoosiin, itti aansuunis waggaa sadii fi walakkaa tajaajila bartootaatiin ture. Barruuleen duraanii yeroo barbadaaʼinni Yerusaalem fannoo irratti, yookaan boodarra yeroo Istefaanos dhagaadhaan rukutamee ajjeefametti, dhufuu dandaʼa ture akka taʼe duraan ibsaniiru; garuu obsii dheeraan Waaqayyoo murtii Isaa magaalaa fi saba sana irratti kennu ni tursiise.

> “Akkasumas, ‘namni inni irratti kufu kam iyyuu ni caccabsa, buddeena isa taasisa.’ Namoonni Kiristoosin didan yeroo hin dheeraanne keessatti magaalaan isaanii fi sabni isaanii akka badu ni argu turan. Ulfinni isaanii ni caccaba; akka awwaaraa qilleensa fuulduratti bittinnaaʼees ni facaʼa ture. Yihudoota kan balleesse garuu maal ture? Inni kattaa sana ture; utuu isaan isa irratti ijaaratanii, inni nageenya isaanii taʼa ture. Inni gaarummaa Waaqayyoo tuffatame, qajeelummaa didame, araara salphifame ture. Namoonni of isaanii Waaqayyotti morman; wanti fayyina isaanii taʼa ture hundinuus gara badiisa isaanii jijjiirame. Wanti Waaqayyo jireenyaaf qopheesse hundi isaan biratti gara duʼaatti taʼe. Yihudoonni Kiristoosin fannisan keessatti badiisni Yerusaalem of keessaa qaba ture. Dhiigni Qorqorroo irratti dhangalaʼe ulfaatina isaan addunyaa kanaafis addunyaa dhufuufis gara diigamummaatti gadi isaanii buuse ture. Guyyaa guddaa dhumaa sanattis, yeroo murtiin warra ayyaana Waaqayyoo didan irratti buʼu, akkasuma ni taʼa. Kiristoos, kattaan gufuu isaanii, yeroo sanatti akka gaara haaloo baʼuutti isaanitti ni mulʼata. Ulfinni fuula Isaa, inni qajeelotaaf jireenya taʼe, hamoottotaaf ibidda isaanii fixu ni taʼa. Sababii jaalala didameef, ayyaana tuffatameef, cubbamaan ni bada.”

> “Fakkeenyotaa hedduu fi akeekkachiisa irra deddeebi’ameen, Ilmi Waaqayyoo diduun isaanii Yihuudoota irratti maal akka fidu Yesuus ni argisiise. Jechoota kanaan Inni warra bara hundumaa keessatti Isa akka Furataa isaaniitti fudhachuu didan hunda dubbachaa ture. Akeekkachiisni hundi isaaniif dha. Mana qulqullummaa xureeffame, ilma abboomamuu dide, qonnaan bultoota sobdootaa, ijaartota tuffatanii fiixaan baasuu didan—kun hundinuu muuxannoo cubbamtoota hundumaa keessatti fakkeenya isaanii qabu. Inni yoo hin qalbeeffanne, badiin isaan dursee agarsiisan sun isa irra ni ga’a.” The Desire of Ages, 600.

Yeroon waggaa torbaa inni namichi Yerusaalemiif dhugaa baʼe sun, marfamuu isa jalqabaatti guyyoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatamatti wal-qixa taʼan lamaatti qoodame. Yeroon waggaa torbaa sun badiisa Yerusaalem bakka buʼe; waggoonni torban tajaajila Kiristoosii fi bartootaa immoo jalqaba badiisa Yerusaalem bakka buʼan; Yesuusis yeroo hunda dhuma jalqabaatiin ibsa. Waggoonni torban sunis “yeroo torba” mootummaa kaabaa irratti dhufe sanaan fakkeeffaman; innis waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatama wal-qixa taʼan lamaatti qoodame.

Yeroo Roomeen ammayyaa seenaa Roomee waaqeffannaa waaqolii fi Roomee Paaphaasummaa Yerusaalem isa mul’ataa fi isa hafuuraa miidhuu irra deemtee irra deebitu, akkasumas yeroo Roomeen ammayyaa seenaa lamaa yeroo akeekkachiisni lama nama waggaa 63 irraa hanga waggaa 70tti kenname sana irra deebitu, fi yeroo Roomeen ammayyaa seenaa yeroo lamaa Kiristoosii fi bartoonni isaa waggaa sadii fi walakkaaf Yerusaalem keessa seenuu fi keessaa ba’uu isaanii bakka bu’e sana irra deebitu, guyyoota dhumaatti, “yeroon si’achi hin jiru” ta’us, yeroo lama adda ta’an ni mul’atu.

Isa lamaan yeroo lamaan keessaa inni dhumaa ji’oota afurtamii lama fakkeenyaadhaan ibsamuudha; yeroo seera Dilbataa dhihoo dhufu irratti madaa ishee du’a geessisu fayyifamee booda, Roomaan Ammayyaa ari’atama ishee inni dhumaa warra amanamoo irratti raawwatti. Ji’oonni afurtamii lama sun kan fakkeenyaadhaan ibsamanis yeroo lamaan keessaa isa lammaffaati; innis yeroo murtii raawwachiisaa Roomaa ammayyaa ti. Yeroon sun ammoo murtii qorannoo warra jiraatanii keessatti Adventizimii Laa’oodiiqeyaa keessatti geggeeffamuun dura buufama.

Namichi akeekkachi gara Yerusaalem isa dhugaa akeekkachiisa dhiheesse, marfamuu Tiitos keessatti duʼe. Inni yeroo badiisaa sanaatti hin duune; garuu yeroo marfamuu badiisaa sana dura ture keessatti duʼe; jechuunis, badiisa Yerusaalem keessatti Kiristaanni tokko iyyuu hin duune.

> “Waggaa torbaaf namichi tokko balaa Yerusaalem irratti dhufu labsaa daandiiwwan Yerusaalem irratti ol-buʼee gadi-buʼaa ture. Guyyaa fi halkan boombii gaddaa sodaachisaa kana faarfataa ture: ‘Sagalee bahaa irraa! sagalee dhihaa irraa! sagalee qilleensota afur irraa! sagalee Yerusaalem irratti fi mana qulqullummaa irratti! sagalee misirroota dhiiraa irratti fi misirroota dubartii irratti! sagalee saba guutuu irratti!’—Ibid. Uumamni addaa kun hidhamuun ni adabame; ni reebames; garuu himannaan tokko illee afaan isaa keessaa hin baane. Arrabsoo fi miidhaa isa irratti dhufaniif inni deebii kenne tokko qofa ture: ‘Wayyoo, wayyoo Yerusaalem!’ ‘wayyoo, wayyoo jiraattota ishee irratti!’ Iyya akeekkachiisaa isaa hanga yeroo marfamuu keessatti ajjeefamutti—marfama inni duraan dubbatee ture keessatti—hin dhaabbanne.” The Great Controversy, 29, 30.

Namichi sun marfamuu keessatti duʼe; garuu badiisa isa dhumaa keessatti miti; badiisni isa dhumaa immoo cufamuu yeroo araaraa fi dhaʼichoota torban warra dhumaa ni agarsiisa. Kanaafuu namichi sun ergaa marfamuu jalqabaatti Yerusaalem keessaa baʼuu jedhuuf mallattoo dha. Yeroo sana Kiristaanonni baqatan; waggoota sadii fi walakkaa jalqabaatti namichi sun garee Yerusaalem keessatti hin duune tokkoof mallattoo ture; waggoota sadii fi walakkaa lammaffaatti immoo Kiristaanota dhumaa yeroo araaraan cufamu dura duʼaniif mallattoo dha. Yeroo jalqabaatti inni kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur ni adda baasa; yeroo waggaa sadii fi walakkaa lammaffaatti immoo tuuta guddaa yeroo lammaffaa keessatti duʼan ni bakka buʼa.

Ergaan namichaa namicha seenaa barreessaan galmeeffame, sagalee ja’aanis bakka bu’ee dhihaate. Dhuma irratti yeroo inni hidhametti ergaan isaa isa torbaffaa fi isa dhumaa, “wayyoo, wayyoo” jechuun Yerusaalemii fi jiraattota ishee irratti ture. “Sagaleen” jalqabaa galmeeffame “sagalee bahaa irraa” ture; ergaan isaa inni dhumaas “wayyoo” ture. Qaamni jalqabaa ergaa isaa fi qaamni dhumaa ergaa isaa mallattoo macaafa qulqulluu isa Islaamummaa bakka bu’u turan; jechuunis, Islaamonni Macaafa Qulqulluu keessatti ijoollee “bahaa” ti, isaanis “bubbee bahaatiin” bakka bu’aniiru. Jechi “wayyoo” ergaa isaa isa dhumaa keessatti dachaa ta’uun isaa dhuma Baabilonii Ammayyaa calaqqisiisa; yeroo moototni lafaa yeroo sadii “Wayyoo, wayyoo magaalaa guddittii sanaaf” jedhanii iyyan sana. Jechi Giriikii Mul’ata boqonnaa kudha saddeet keessatti lakkoofsota sadii keessatti “wayyoo” jedhamee hiikame, boqonnaa saddeet, lakkoofsa kudha sadii keessattis “wayyoo” jedhamee hiikameera.

> Anis ilaale, ergamaan tokko samii gidduudhaan balali’aa, sagalee guddaadhaan akkana jedhu nan dhaga’e: “Sababii sagaleewwan biroo malakata ergamoota sadii isa yeroo ammaa iyyuu afuufamuu qabu sanaatiin, warra lafa irra jiraataniif wayyoo, wayyoo, wayyoo!” Mul’ata Yohaannis 8:13.

Labsiin namichaa “wayyoo, wayyoo” jedhu kun hojiiwwan wayyoo sadii sanaa yeroo sadii irra deebiin hojii irra ooluu isaanii bakka bu’a; sababiin isaas, wantoonni Wayyoo isa jalqaba keessaa, wantoota Wayyoo isa lammaffaa keessaa wajjin “sararaa irratti sararaa” walitti qabamanii, wantoota Wayyoo isa sadaffaa adda baasu; akkuma boqonnaa kudha saddeet keessatti ibsoon lafa irraa “yaa badii, yaa badii” jedhu yeroo sadii ibsan Wayyoo isa sadaffaa bakka bu’an, akkuma Wayyoo isa jalqabaa fi isa lammaffaa irratti hundaa’uun dhaabateetti. Jalqabni fi xumuri ergaa namicha sanaa ergaa Islaamaa kan Wayyoo isa sadaffaa fakkeenyaan agarsiisu.

Mul’anni jalqaba ergaa isaa keessaa dhageessifame “bahaa” irraa ture; “bahaan” mallattoo Islaamaa ti; garuu inni akkasumas ergamaa chaappessu kan bahaa irraa ka’u addaan baasa.

> Kana boodas aniittis, ani biyya yeroo afurii irra dhaabbatan afur nan arge; isaan bubbee afurii biyya lafaa qabatanii turan; akka bubbeen biyya lafaa irratti yookaan galaana irratti yookaan muka tokko illee irratti hin afuufneef. Ergamaa biraas bahaa irraa ol ba’u nan arge; inni chaappaa Waaqa jiraataa qaba ture; innis ergamoota afran, warra biyya lafaa fi galaana miidhuuf aangoon isaanii kennameef, sagalee guddaadhaan akkana jedhee waame; “Hamma nu tajaajiltoota Waaqa keenya adda isaanii irratti chaappeessinutti, biyya lafaa hin miidhinaa, galaanas hin miidhinaa, mukootas hin miidhinaa.” Lakkoofsa warra chaappeeffamanii nan dhaga’e; sanyii ilmaan Israa’el hundumaa keessaa kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur chaappeeffamanii turan. Mul’ata Yohaannis 7:1–4.

এলিয়াহ যখন কার্মেল পর্বতে থেকে সমুদ্রের দিকে চেয়ে একটি মেঘ দেখেছিলেন, সেই বিবরণে তিনি পশ্চিমাভিমুখে চেয়ে ছিলেন, কারণ কার্মেল পর্বত ভূমধ্যসাগরের নিকটে অবস্থিত।

> Yeroo torbanffaatti, inni akkana jedhe; Kunoo, harki namaa fakkaatu duumessi xinnaan tokko galaana keessaa ol ka’aa jira. Innis akkana jedhe; Ol ba’i, Ahaabitti akkana jedhi, Gaarii kee qopheeffadhu, roobni si hin dhorkin dura gad bu’i. 1 Mootota 18:44.

Eeliyaan gara dhihaa, kallattii Galaana Meditiraaniyaa fuuldura dhaabbachaa taʼa ture. Luqaas boqonnaa kudha lammaffaa keessatti, Kiristoos ergaan Isaa ergaa qoodamuu akka taʼe dubbata.

> Ani ani lafa irratti nagaa kennuuf dhufe jettanii yaadduu? Ani isinitti nan hima, Lakki; garuu qoodamuu dha malee: kana irraa eegalee mana tokko keessatti namoonni shan wal irratti qoodamu; sadii lama irratti, lama immoo sadii irratti. Abbaan ilma irratti, ilmis abbaa irratti ni qoodama; haati intala irratti, intallis haadha irratti ni qoodamti; haati manaa ilmaatii irratti, niiti ilmaasii haadha manaa ishee irratti ni qoodamti. Innis uummata sanaan akkana jedhe, Yommuu duumessi dhihaa irraa kaʼu argitan, battalumatti, Roobni ni dhufa jettan; akkasumas ni taʼa. Yommuu bubbeen kibbaa bubbisu argitanis, Hoʼi ni taʼa jettan; innis ni taʼa. Isin fakkeessitoota, bifa samii fi lafaas qorattanii beekuu ni dandeessu; yeroo kana garuu maaliif hin hubattan? Luqaas 12:51–56.

Ergaa ergamichaa gara Yerusaalemitti ergame mallattoo Alfaa fi Oomeegaa ofirraa qaba; jalqabaa fi xumuri Islaama keessaa Wabii sadaffaa adda baasu, akkasumas sagalee “bahaa” tiin yeroo tokkotti ergaa Islaamaa akka ergaa mallattoo kaa’uutti adda baasa. “Sagaleen lammaffaan” “dhihaa” irraa rooba boodaa, isa rooba dhumaa ta’e, adda baasa; raajonni hundinuus guyyoota dhumaa irratti dubbachaa jiru. Ergaan “dhihaa” keessaa fakkeenya ergaa rooba boodaa ti; kunis gosa waaqeffattootaa lama uuma. Gosti tokko ergaa rooba boodaa kana hubachuu hin danda’u, sababiin isaas isaan “yeroo kana hin qalbeeffatan.”

Kutaan itti aanu ergaa ergamichaa sagalee “bubbee afurii” ti; kunis yeroo tokkootti ergaa chaappessuuti fi ergaa farda aarii Islaamaa, akkuma Waaqayyoo sadaffaatiin bakka buufamee jiru, dha. Kutaan itti aanu Yerusaalemii fi mana qulqullummaa irratti kan xiyyeeffatudha; kanaanis ergaa raajota hundumaa adda baasa, innis garee namootaa tokko kan darbamee ilaalamu mul’isa; sababiin isaas isaan himannaa isaanii fayyinaa irratti hundeessan, Kiristoos keessatti osoo hin ta’in, mana qulqullummaa fi dhaala isaanii akka saba Waaqayyoo filatamoo ta’an keessatti. Isaan seenaa qulqulluu hunda keessatti warra “mana qulqullummaa Gooftaa, mana qulqullummaa Gooftaa nuu dha” jechuun lallabanitti bakka buufamanii dha. Ergaan Yerusaalemii fi mana qulqullummaa irratti dhiyaatu ergaa Laa’odiiqeyaa ti.

> “Waldaan akka waldaan humna Hafuura Qulqulluutiin hin jiraachifamneef dinqisiifachuun hin barbaachisu. Dhiironnii fi dubartoonni barsiisa Kiristoos kenne irraa garagaluu jiru. Dheekkamsi fi hawwiin qabeenyaa mo’icha argachaa jiru. Mana qulqullummaa lubbuu hamminaan guutameera. Kiristoosiif iddiin hin jiru. Namoonni karaa mataa isaanii jal’oo ta’e hordofu. Isaan dubbii Fayyisaa hin dhagayan. Ifa isaanii of harka isaanii keessa galchanii, sirreeffamoo fi akeekkachiisota didu; hamma ibsaan iddoo isaa irraa kaafamutti, hubannoon hafuuraa yaadota namootaatiin burjaaja’utti. Tajaajilaan hir’ina qabaatan iyyuu, ‘Manni qulqullummaa Gooftaa, Manni qulqullummaa Gooftaa nu dha’ jechaa of qajeelchu. Seera Waaqayyoo of irraa kaasuudhaan ifa yaada mataa isaanii duukaa bu’u.” Review and Herald, Ebla 8, 1902.

Ergamaanichi sunisoo isaa erga sana booda sagalee ergaa akeekkachiisaa isaa misirrootaa dhiiraa fi misirrootaa dubartootaa irratti ol kaase; kunis akka mallattoo mala “sarara irratti sarara” taʼeetti, sababiin isaas sararri raajii bara dhumaa akkuma sarara raajii bara Nohiitti ture taʼa; yeroo isaan fuudhaa fi heeruma kennuu keessa turan sanauma, yeroo lolaan badiisaa hawwii fi karoora isaanii addunyaa kanaa irratti yaaʼee darbuuf jedhu turetti.

> “Macaafni Qulqulluun akka ibsuutti, guyyoota dhumaa keessatti namoonni hojiiwwan addunyaa kanaa, gammachuu fi horii argachuudhaan guutummaatti ni liqimfamu. Isaan dhugaawwan bara baraa irratti ni jaamu. Kiristoos akkana jedha, ‘Akkuma bara Nohi turetti, dhufuun Ilma namaas akkasuma ni ta’a. Akkuma guyyoota lola bishaanii dura turan keessatti isaan nyaachaa fi dhugaa, fuudhaa fi heerumaa turan, hamma guyyaa Nohi keessa doonii seeneetti; lolli bishaaniis dhufee hundumaa isaanii irraa fuudhee deemeutti hanga sanaatti isaanii hin beekne; dhufuun Ilma namaas akkasuma ni ta’a.’ Maatewos 24:37–39.

> “Akkuma har’as ta’ee jira. Namoonni akka waan Waaqayyo hin jirree, samiin hin jirre, jireenyi du’aa boodaa illee hin jirretti, bu’aa argachuuf fi fedhii ofii isaanii quufsuuf ariitiidhaan fiigaa jiru. Bara Nohiitti akeekkachiisni bishaan badiisaa jal’inna isaanii keessatti namoota naasisuuf, gara qalbii jijjiirrannaatti isaan waamuuf ergame. Akkasuma ergaan dhufaatii Kiristoos yeroo dhihootti ta’uusaa namoota wantoota addunyaatti cuuphanii jiran keessaa dammaqsuuf qophaa’eera. Kunis isaan dhugaa jireenya bara baraa akka hubatan dammaqsuuf, affeerraa gara maaddii Gooftaa kennamuuf qalbii kennaniif yaadameera.”

> “Waamichiin lallabaa addunyaa guutuudhaaf—‘saba hundumaatti, qoomoo hundumaatti, afaan hundumaatti, fi namoota hundumaatti’—kennamuudha. Mul’ata 14:6. Ergaan akeekkachiisaa fi araaraa isa dhumaa ulfina isaatiin lafa guutuu ifsiisuu qaba. Inni gosoota namootaa hunda, sooressaaf hiyyeessa, ol ka’oo fi gad-aanaa hunda bira gahuu qaba. Kiristoos, ‘Gara daandiiwwanii fi dallaa marsanii ba’aatii,’ jedha, ‘mana Koo akka guutamuuf akka isaan seenan dirqisiisaa.’” Fakkeenya Kristoos irraa barumsa, 228.

Qaamni akeekkachiisaa keessaa isa dhumaa kutaa darbe keessatti cimsamee ibsameera. Ergaan “namoota hundumaa” irratti akka sagalee taʼetti bakka buʼame kun wangeela bara baraa dha; innis fayyina argachuuf ulaagaalee wangeelaa guutuun barbaachisaa taʼuu isaanii adda baasee ibsa. Ulaagaan jalqabaa wangeela bara baraa Waaqayyoon sodaatuu dha; sodaan sunis cubbuun keenya Masiihicha, Ilma Waaqa jiraataa, fannoo irratti kaaʼe jedhu irratti hundaaʼeera.

Qaamni ergamaa gara Yerusaalem waggoota torba tajaajila isaa keessatti turan hundinuu wangeela bara baraa bakka buʼe; wangeelli kunis isa wal fakkaataa kan Kiristoos waggoota torba, bara 27 irraa hamma bara 34tti, kakuu namoota baayʼeef mirkaneesse keessatti dhihaate ture. Akkasumas inni wangeela bara baraa isa yeroo dhumaa keessatti kutaa yeroo lamaan xumuraa keessatti labsamu dha; akkasumas inni ergaa roobaa boodaa wajjin addatti walqabata, jechuunis ergaa Islaamii kan Waaqayyoo sadaffaa dha. Inni mallattoo godhamuu namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii, addaan baasamuu qamadii fi ashaakiltii, haala Laa’odiiqeyaa kan ashaakiltii, akkasumas raawwii raajii sadarkaa sadiin ta’u akka mallattoo tooftaa roobaa boodaa, isa “sararaa irra sararaa” ta’e, adda baasa.

Ergaan waggoota torbaa seenaa sana keessa jiru karaa raajii “guyyoota haaloo baʼumsaa” keessatti kaaʼameera; kunis ergaa fi hojii Kiristoos yeroo jalqabaaf caqasame keessatti hirmaata ture; ergaan fi hojii Isaas guyyoota dhumaa keessatti namoota dhibba tokkoo fi afurtamii afuriin irra deebiʼamee raawwatamuu qaba. Isaanis yeroo sanaa keessatti ergaa isaanii bakka raajii “guyyoota haaloo Waaqayyoo” keessatti adda baafatu. Macaafa Qulqulluu keessatti fakkeenyonni lama haaloo baʼumsaa Waaqayyoo jedhu ni jiru; isaanis haaloo Isaa saba Isaa irratti fi akkasumas haaloo Isaa diinota Isaa irratti agarsiisu.

“yeroon torban,” kan Leewwota Digdamii jaha-lixaa keessatti, Waaqayyo ummata Isaa finciltoota ta’an irratti haaloo Isaa akka raawwatu agarsiisa; haaloon sunis iddoo qulqulluu fi loltoota isaa miillaan dhugumaanis ta’e hafuuraan akka cunqurfaman of keessatti qabata. Fakkeenya iddoo qulqulluu fi loltoota miillaan cunqurfamuu sana keessatti, fakkeenyi haaloo Waaqayyoo diinota Isaa irratti raawwatus ni mul’ata. Guyyoota dhumaa keessatti haaloon Waaqayyoo ummata Isaa irratti, yeroo seerri Dilbataa dhihoo dhufutti Adventizimii Laa’odiiqeyaa afaan keessaa tufamuu isaatiin bakka buufamee dhihaata. Mallattoo yeroo sana irratti haaloon Isaa irratti Baabilon Ammayaa jalqabuma.

Murtiin qorannoo warra jiraatanii irratti raawwatamu kan Adventizimii Laaʼodiiqeyaa irratti dhufu, innis itti aansee murtii raawwachiisummaa sagaaltittii Xiiroosii irratti fi bineensa isheen yaabbattee irra immoo mootummoota irratti bulchitu irratti dhufu, seenaa raajii guyyoota dhumaa ti; achittis buʼaan mulʼata hundumaa ni raawwatama. Mulʼanni hundinuu yeroo raajii lamaan sana irratti hojii irra oolfamuu qaba; sababni isaas mala roobaa boodaa jechuun sarara raajii irratti sarara raajii hojii irra oolchuu dha. Jalqaba seenaa lamaan sanaa irratti Yesus “mallattoo” tokko adda baase; kunis warri yeroo sana jiraatan dhaloota dhumaa seenaa lafaa keessatti akka jiran kan mirkaneessu dha.

Yeroon inni jalqabame yeroo mallattoo namoota kuma dhibba afurtamii afur sana irratti maxxanfamuun Fulbaana 11, 2001 jalqabetti. Daarii yeroo sana keessatti “mallattoo” Kiristoos Luqaas boqonnaa digdamii tokko keessatti adda baase kaa’ame.

Barnoota kana barruu itti aanu keessatti itti fufna.

> “Amma, obboloonni koo, Waaqayyo namicha ibsaa baadhatu wajjin iddoo keenya akka fudhannu nu barbaada; bakka ifni jiru, bakka Waaqayyo xurumbaaf sagalee ifaa kenne sana iddoo keenya fudhachuu barbaanna. Nuyis xurumbaaf sagalee ifaa kennuu barbaanna. Nuyi wallaaloo keessatti turre, shakkii keessattis turre, waldoonni amantaa immoo duʼaaf qophaaʼaa jiru. Amma garuu asitti akkana dubbifna: ‘Kana booddee, ani ergamaa biraa tokko samii irraa buʼaa arge; inni humna guddaa qaba ture; laftis ulfina isaatiin ifte. Innis sagalee cimaadhaan guddisee iyye, “Baabilon guddoon kufteerti, kufteerti; teessoo hafuurota hamootaa taateerti, bakka hafuura xuraaʼaa hundumaa itti kuufamu taateerti, fi mana hidhaa simbirroo xuraaʼaa fi jibbsisaa hundumaa taateerti”’ [Mul’ata Yohaannis 18:1, 2].

> “Yoona amma, ergaa sun waaʼee ergaa sanaa akkamitti beekuu dandeenya, yoo yeroo inni nu bira gaʼutti ifa mootummaa samii irraa taʼe waan tokko illee adda baafnee beekuu dandeenyu keessatti hin argamne ree? Akkasumas, yeroo ragaa xiqqoo illee hin qabnu jechuun Hafuurri Waaqayyoo isaan erge, nama nu wajjin walii galu tokko irraa yeroo nu bira gaʼutti gowwoomsaa isa hundumaa caalaa dukkanaaʼe sana ni fudhanna. Kiristoos, ‘Ani maqaa Abbaa koo tiin dhufeera, isin garuu na hin simattan’ jedheera [Yohaannis 5:43 ilaali]. Amma, kun hojii achitti adeemaa ture dha erga walgaʼiin Minneapolisitti taʼe irraa jalqabee. Sababni isaas Waaqayyo maqaa isaatiin ergaa tokko erga erge, innis yaada keessan wajjin waan wal hin simneef, kanaaf [isin xumurtu] inni ergaa Waaqayyoo irraa taʼe taʼuu hin dandaʼu.” Sermons and Talks, jildii 1, 142.

Back to Articles