Article

# Eeliyaas — Lakkoofsa Kudha Lamaa

Dooni hundinuu ol kaafamti

Author

Jeff Pippenger

Published

October 17, 2023

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Nuti imaas Elijaahin akka mallattoo raajii tokkootti ilaaluun jirra. Elijaah Ahaabitti, waggoota sadiif akka jecha isaatiin malee roobni hin roobne labse.

> Eeliyaan Tishbiin inni jiraattota Giliyaad keessaa tokko taʼe, Ahaabinan akkana jedhe; “Akkuma Waaqayyo Gooftaan Israa’el jiraatu, isa ani fuula isaa duratti dhaabadhu sanatti, waggoota kanneen keessatti akka dubbii kootitti malee fixeensi yookaan bokkaan hin jiraatu.” 1 Mootota 17:1.

Kiristoosi kitaaba Luqaas keessatti akka nu beeksisetti, waggoonni sadan sun dhugumaan waggaa sadii fi walakkaa turan.

> Innis immoo dooyrt eh, Dy firrinagh ta mee gra riu, cha vel phadeyr erbee er ny ghoaill ayns e cheer hene. Agh ta mee gra riu dy firrinagh, va lane ben-treogheyn ayns Israel ayns laghyn Elias, tra va yn aer er ny ghoaill seose son three bleeaney as shey meeghyn, tra va gort mooar trooid yn cheer ooilley; agh cha row Elias er ny choyrt gys unnane erbee jeu, agh gys Sarepta, ard-valley dy Sidon, gys ben va ny ben-treoghe. Luke 4:24–26.

Waggoonnii sadii fi walakkaa bara mootummaa Ahaabii fi Iizebel keessa raawwataman; kanaanis waggoota raajii sadii fi walakkaa bara 538 irraa jalqabee hamma 1798tti turan adda baasa; yeroo sanatti papaasummaan, kan waldaa Tiyaatiraa keessatti akka Iizebelitti bakka buufame, bara Dukkanaa keessa mootummaa isaa geggeessaa ture.

> Garuu ani wantoota muraasa si irratti qaba; ati dubartittii Yezebeel, isheen ofiin “raajittii dha” jettee of waamtu sana, akka barsiiftuu fi garboota koo sagaagalummaa akka raawwatan, waaqolii tolfamoo duratti aarsaa taʼe akka nyaatanis akka gowwoomsitu ni eeyyamta. Ani immoo sagaagalummaa ishee irraa akka qalbii jijjiirrattuuf yeroo isheef kenneera; isheen garuu qalbii jijjiirratte hin jirtu. Kunoo, ani siree irra ishee nan darbа; warra ishee wajjin ejja raawwatanis, hojii isaanii irraa yoo qalbii hin jijjiirratan taʼe, dhiphina guddaa keessa nan buusa. Ijoollee ishees duʼaan nan ajjeesa; waldoonni hundinuu ani isa kalee fi garaa namaa qoruu taʼuu koo ni beeku; anis tokkoon tokkoon keessanitti akkuma hojii keessaniitti nan kenna. Mul’ata Yohaannis 2:20–23.

ସେହି ଯିଜେବେଲଙ୍କୁ “ପଶ୍ଚାତ୍ତାପ କରିବା ପାଇଁ ସମୟ” ଏଲିୟାଙ୍କ ଦିନରେ ସାଢେ ତିନି ବର୍ଷ ଥିଲା, ଏବଂ ପାପାଳ ନିର୍ଯାତନାର ଅନ୍ଧକାର ଯୁଗରେ 538 ଠାରୁ 1798 ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ସାଢେ ତିନି ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୂଳକ ବର୍ଷ ଥିଲା। ଯିଜେବେଲ ଏବଂ ଯୁରୋପର ସେହି ରାଜାମାନେ, ଯେମାନେ ତାଙ୍କ ସହ ବ୍ୟଭିଚାର କରିଥିଲେ, ସେମାନଙ୍କ ଦଣ୍ଡ ହେଲା—ସଙ୍କଟର ଶଯ୍ୟାରେ ନିକ୍ଷେପିତ ହେବା ଏବଂ ତାଙ୍କ ସନ୍ତାନମାନଙ୍କର ମୃତ୍ୟୁ। ଅନ୍ଧକାର ଯୁଗରେ ଏମିତି ବିଶ୍ୱାସଯୋଗ୍ୟ ପ୍ରାଣମାନେ ମଧ୍ୟ ଥିଲେ, ଯେମାନେ ସଙ୍କଟର ଏକ ଶଯ୍ୟାରେ ମଧ୍ୟ ନିକ୍ଷେପିତ ହୋଇଥିଲେ, କିନ୍ତୁ ସେମାନେ ବଞ୍ଚିବେ। ସେହି ସଙ୍କଟର ଶଯ୍ୟାରେ ନିକ୍ଷେପିତ ହେବାବେଳେ, ବିଶ୍ୱାସଯୋଗ୍ୟମାନଙ୍କ ପାଇଁ ଜୀବନ କିମ୍ବା ଅବିଶ୍ୱାସଯୋଗ୍ୟମାନଙ୍କ ପାଇଁ ମୃତ୍ୟୁର ପରିଣାମ ସେମାନଙ୍କର “କାର୍ଯ୍ୟ” ଉପରେ ଆଧାରିତ ଥିଲା। ବିଶ୍ୱାସଯୋଗ୍ୟମାନଙ୍କର ସଙ୍କଟର ଶଯ୍ୟା ଧୈର୍ଯ୍ୟ ଏବଂ ଜୀବନ ଉତ୍ପନ୍ନ କରିଥିଲା। ଏଲିୟା ସାରେପ୍ତା ଛାଡ଼ି ଆହାବଙ୍କୁ ଆଦେଶ ଦେବା ପାଇଁ—ସମସ୍ତ ଇସ୍ରାଏଲକୁ କର୍ମେଲ ପର୍ବତରେ ଡାକିବାରେ—ଯିବାର ଠିକ ପୂର୍ବରୁ, ସାଢେ ତିନି ବର୍ଷର ଶେଷଭାଗ ଦିଗରେ ସେମାନଙ୍କର ସଙ୍କଟର ଶଯ୍ୟା ଶେଷ ହେବ।

> “Wal persegutiin waldaa sanaa waggaa 1260 guutuu keessatti itti fufee hin turre. Waaqayyo gara-laafina saba Isaatiif yeroo qorumsaa isaanii ibiddaa fakkaatu sana ni gabaabse. Fayyisaan ‘rakkina guddaa’ waldaa irra ga’u dursee yeroo dubbate akkana jedhe: ‘Guyyoonni sun utuu hin gabaabfamin ta’ee, namni tokko illee hin oolu ture; garuu warra filatamoo ta’aniif jecha guyyoonni sun ni gabaabfamu.’ Maatewos 24:22. Dhiibbaa Haaromsaatiin, persegutiin sun bara 1798 dura gara xumuraatti dhufe.” The Great Controversy, 266, 267.

Murtiin “siree dhiphinaa” paaphaasummaa irra bu’u “ijoollee ishii du’aadhaan ni galaafata,” garuu murtiin “siree dhiphinaa” hojiiwwan isaanii amanamummaa isaanii kan mul’isan warraaf abdii jireenyaa of keessaa qaba ture; kunis du’a ilma haadha hiyyeessaa Sarephataatiin fakkeenyaaf ibsameera.

> Ergasii kana booddee ilma dubartittii, haadha manaa sanaa, dhukkubsate; dhukkubbii isaas akka malee cimaa ture, hamma hafuuraan keessaa hafeetti. Isheenis Eliyaasiin akkana jette, Yaa nama Waaqayyoo, ani sii wajjin maal qaba? Ati gara koo kan dhufte cubbuu koo akka yaadatamu gochuufii fi ilma koo ajjeesuufi dhaa? Innis isheedhaan, Ilma kee naa kenni jedhe. Innis hammuma ishee keessaa isa fuudhee, gara kutaa ol-ka’umsaatti, iddoo innu keessa jiraachaa turetti ol baasee, siree ofii isaa irra isa ciibse. Innis gara Waaqayyootti iyyee akkana jedhe, Yaa Waaqayyo Waaqa koo, ati dubartii abbaan manaa irraa du’e kana, ani ishee bira jiraadhu ilmashee ajjeesuudhaan, badiidhaan dhiphistee? Innis daa’ima sana irratti si’a sadii diriiree, gara Waaqayyootti iyyee akkana jedhe, Yaa Waaqayyo Waaqa koo, nan kadhadha, lubbuun daa’ima kanaa deebi’ee isa keessa haa galu. Waaqayyos sagalee Eliyaas dhaga’e; lubbuun daa’ima sanaas deebi’ee isa keessa gale, innis jiraate. Eliyaasis daa’ima sana fudhatee, kutaa sana keessaa gara manaatti gadi buusee, haadha isaatti isa kenne; Eliyaasis, Ilaa, ilmi kee ni jira jedhe. Dubartittiinis Eliyaasiin akkana jette, Amma kanaan ani akka ati nama Waaqayyoo taate, dubbiin Waaqayyoo afaan kee keessa jirus dhugaa akka ta’e beekeera. 1 Mootota 17:17–24.

ᎤᏤᏨᏒᎢ ᎤᏬᎵᏍᎬᎢ ᎢᎳᏯ ᎠᏍᎦᏯ ᎤᎾᏛᏁᎯ ᎤᏁᎳᏅᎯ ᎨᏎᎢ, ᎾᏍᎩᏰ ᎤᏁᎳᏅᎯ ᎧᏁᎨᎢ ᎾᏍᎩ ᎤᏲᎱᏒ ᎤᏪᏥ ᏔᎵᏁ ᎬᏃᎯᏍᏗ ᎢᎬᏁᎸᎢ, Ꮎ ᎧᏁᎬᎢ “ᎤᏙᎯᏳᎯ” ᎨᏎᎢ. ᎢᎳᏯ ᏦᎢ ᏧᏩᏂᎩᏛ ᎤᏓᏯᏔᎮᎢ ᎤᏤᏨᏒ ᎤᏪᏥ ᎠᎦᏌᎾᎥᎢ, ᎾᏍᎩ ᎤᏬᎵᏍᎬᎢ ᎤᏙᎯᏳᎯ ᎨᏎ ᎢᎳᏯ ᎠᎰᎵ ᎤᏪᏒ “ᎧᏁᎬᎢ” ᎢᏳᏍᏗ. ᎠᏂᏈᎷ ᎦᏬᏂᎯᏍᏗ ‘emeth,’ Ꮎ ᎢᏳᏍᏗ ᎠᏑᏴᎬᎢ ᎠᏂ “ᎤᏙᎯᏳᎯ,” ᎠᎴ ᎤᎦᏘᏴᎯᏍᏗ ᎨᏒ ᎤᏓᎴᎩ ᏗᎬᎪᏪᎵ Alpha and Omega. Ꮎ ᎠᏂᏈᎷ ᎦᏬᏂᎯᏍᏗ ᎬᏗ ᎬᏁᎸᎯ ᎢᎬᏱᏱ, ᎿᎭᏉᏁᎳᎩ, ᎠᎴ ᎤᎵᏍᏆᏗ ᎪᏪᎵ ᎠᏂᏈᎷ ᎪᏪᎵᎪᎯ, ᎠᎴ ᎤᏙᏢᏒᎯ ᎨᏒ Ꮎ ᎤᎵᏂᎩᏛ Ꮎ ᏗᏂᏲᎱᏒ ᏔᎵᏁ ᏗᎬᏃᎯᏍᏗ ᎢᎬᏁᎯ.

Warri amanamoon akkuma warri amanamoo hin taane “iddoo” yeroo qorumsaa waggoota sadii fi walakkaaatiin bakka buufametti, murtii “siree dhiphinaa” fudhatan. Ijoollee garee sagaagaltittii hordofan, sagaagalummaa raawwattee barsiisa waaqeffannaa mootummaa warra ormaa barsiifte sanaaf duuti bu’aa ta’e. Garee biraatiif garuu, warra qajeelfama Eliyaas hordofan, fi Dubbii “dhugaa” amanan sanaaf jireenyi kenname.

Dubartiin sun ajaja Eliyaasiif bishaan muraasaa fiddee daabboo muraasa isaaf kennuuf ajaja isaa hordoftee turte; ajajamuu isheen dubbii raajichaatiif agarsiiftu immoo warra amanamoo bara dukkanaa’aa Tiyaatiraa keessatti argaman bakka bu’a. (Hubatamuu kan qabu, yeroo Eliyaas dubartittiin dura isa sooruu, ergasii immoo ilma ishee fi ofii ishee sooruu akka ajaju, wanti achiin bakka bu’amu Eliyaas nyaata nyaachuuf jalqabatti kan fudhatu ta’uu isaati. Inni jalqaba ergaa ni fudhata; ergasii immoo waldoon kiristaanaa.) Nutti himameera hojii warra amanamoo kan jalqabaa caalaa dhuma irratti guddaa ture.

> Akkasumas tajaajila kiristaanaa Tiyaatiraa keessatti argamuuf akkana jedhii barreessi; Kunoo dubbii Ilmi Waaqayyoo, isa ija isaa bobaʼaa ibiddaa fakkaatu qabuu fi miilli isaa naasii qulqulluu fakkaatu jedhuu dha; Ani hojii kee, jaalala kee, tajaajila kee, amantii kee, obsa kee, fi hojii kee nan beeka; hojiiwwan kee warri dhumaa immoo kan duraa caalaa baayʼatoodha. Mul’ata Yohaannis 2:18, 19.

Warri amanamoon “hujii” gaarii agarsiisanii turan yeroo “iddoo” papasiif qalbii jijjiirratuuf kenname keessatti, garuu hujiin isaanii inni dhumaa “kan jalqabaa caalaa baayʼee” ture. Yommuu “iddoon” sun xumuramuutti jedhu, Kiristoos urjii ganamaa haaromsa amantii erge; inni hojii papasii kana caalaa obsuu dhiisuu jalqabe, isa waldaa barsiise “ejja raawwachuu, waan waaqolotaaf aarsaa taʼe nyaachuu.”

> Namni moʼatee, hojii koo illee hamma dhumaatti kan eegutu, isa sanaaf saboota irratti aangoo nan kenna; innis ulee sibiilaatiin isaan bulcha; akkuma miʼa suphee hojjetaa supheetiin caccabsamee bittinnaaʼu, isaanis akkasuma caccabsamu; akkuma ani Abbaa koo irraa fudhadhettis. Ani immoo urjii ganamaa isaaf nan kenna. Namni gurra qabu, Wanti Hafuurichi waldoota kiristaanaa jedhu haa dhagaʼu. Mulʼata Yohaannis 2:26–29.

Kiristoos jalqabarratti “yeroo” paaphaasummaan qalbii jijjiirratuuf kennamee turee jalqaba irratti warra amanamoo irratti “waan muraasa” qaba ture; isaanii keessaa Iizaabel “kan ofii ishee raajittii ofiin jettu, garboota koo sagaagalummaa akka raawwatanii fi wantoota waaqolii tolfamoo keessatti aarsaa taʼan akka nyaatan barsiisuudhaanis gowwoomsitu” akka barsiiftuu fi gowwoomsiftuu taʼee eeyyaman turaniif. Garuu dhuma “yeroo” sanaatti warri amanamoon paaphaasummaa gowwoomsawwan ishee itti fufsiisuu akka dadhabsiisan ni taʼa.

> “Jaarraa kudha afraffaa keessatti Ingilaand keessatti ‘urjii barii haaromsa amantii’ jedhu ka’e. Joohn Wiikiliifii labsaa haaromsaa ture; Ingilaand qofaaf utuu hin ta’in, Kiristaanummaa guutuudhaaf ture. Mormiin guddaan inni Roome irratti dubbachuun akka isaaf heyyamame sun matumaa akka callifamu hin ta’u ture. Mormiin sun qabsoo namoonni dhuunfaa, waldoonni amantii, fi saboonni bilisa baafamanitti geessu bane.” The Great Controversy, 80.

Nyaanni tajaajiltoonni Waaqayyoo nyaatan, barsiisota yookaan ergaa isaan fudhatanidha. Sagaagalummaan waldaa barsiisota ishee waaqeffannaa waaqota sobaa ta’an dirqamaan hojii irra oolchisuuf humna mootummaa itti fayyadamuu isheeti. “Yeroo” Iyyaabeel qalbii jijjiirratuuf kennamte keessatti, waldaan eegumsaaf gara lafa onaa baqatte.

> Dubartittiin gara lafa onaatti baqatte; achittis iddoo Waaqayyo isheedhaaf qopheesse qabdi, akka achitti guyyoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatama ishee sooranif…. Dubartittiidhaafis baallee lama, baallee burguddoo ijoolee guddaa sanaa kennaman; isaanis akka isheen fuula bofaa sanaa jalaa gara lafa onaatti, gara iddoo ishee sanatti balaliitee deemtuuf, achittis yeroo tokkoof, yeroo lamaaf, fi walakkaa yeroo tokkoof akka sooramtutti. Bofnis bishaan akka lolaa afaan isaa keessaa gara dubartittii duubatti dhangalaase; kunis akka lolaan ishee fudhatee deemuuf ture. Lafeen garuu dubartittii gargaare; lafti afaan ishee banees lolaa jawween afaan isaa keessaa dhangalaase liqimsite. Mul’ata Yohaannis 12:6, 14–16.

Yeroo ari’atama Yezebelii fi Ahaab keessatti, Obaadiyaan eeggumsa yeroo mootummaa paapaatiin gammoojjiin kennamu bakka buʼe.

> Ahaab immoo Obaadiyaa isa mana isaa irratti bulchaa ture waame. (Obaadiyaan garuu Waaqayyoon guddaa sodaata ture; Yeroo Iizaabel raajota Waaqayyoo fixxuuf murteessitee irraa kuttee turte sanatti, Obaadiyaan raajota dhibba tokko fudhatee, holqa keessatti shantamaan shantamaan dhoksee, buddeenaa fi bishaaniin isaan sooraa ture.) 1 Mootota 18:3, 4.

Hojii Obaadiyaan raajota shantamaan gaaraawwan keessatti dhoksee tursiisuu hojii inni shantamaan shantamaan godhe, bakka lafa onaa keessatti kan Waaqayyo qopheesse, amanamoota warra barsiisa paaphaasummaa nyaachuu didanii fi akkasumas hariiroo xuraaʼaa isheen ejja isheetiin mootota Awurooppaa wajjin qabduun fakkeeffame fudhachuu didan sooruuf turee sanaa fakkeenya dha. Yeroon Eliyaas nyaataa fi eegumsa Yezebelii fi Ahaab irraa argachuuf gara dubartii abbaan manaa duʼe Sarephataa biraatti qajeelfame, yeroo waldaan amantootaa gara lafa onaa baqatte ture; bakki Waaqayyo isaaniif qopheesse immoo hojii Obaadiyaan bakka buufame.

Bakka dhoksaa Eliyaas Zarphaat keessatti ture, afaan Ibrootaatiin “Zarephath” jedhamtu, qulqulleessuu jechuudha. Yommuu yeroo Iizaabel akka qalbii jijjiirrattuuf isheef kenname xumurame, Eliyaas gara Oobaadiyaa dhaqee Ahab Israaʼel hundumaa Qarmeloositti akka waamu waame.

> Akkuma Obaadiyaan karaa irra jiruutti, kunoo, Eliyaas isa arge; innis isa beeke, fuula isaatti kufee, “Yaa gooftaa koo Eliyaas, ati isa sanaa ree?” jedhe. Innis deebisee, “Ani dha; deemiitii gooftaa kee itti himi, ‘Kunoo, Eliyaas as jira’ jedhi.” 1 Mootota 18:17, 18.

Yeroon Eliyaas yeroo haadha hiyyeessaa Sarephaat wajjin ture Bara Dukkanaa agarsiisa. Seenaa Eliyaasii fi haadha hiyyeessaa keessatti, isheen waan du'uuf jedhuuf muka lama walitti qabaa turte. Haati hiyyeessaa raajii keessatti waldaa dha; isheenis waldaa gammoojjii keessa turtee du'a irratti argamtu bakka buute.

> Gara ergamaa waldaa Sardes keessa jiruutti akkana jedhii barreessi; Isa Hafuurota Waaqayyoo torbanii fi urjoota torba qabutu akkana jedhu; Ani hojii kee nan beeka; akka ati jiraattu maqaa qabda, garuu duuteetta. Dammaqi, waan hafe kan duʼaatti dhiʼaate jabeessi; hojii kee Waaqayyo duratti guutuu taʼee ani hin arganne. Mulʼata Yohaannis 3:1, 2.

Isheen “muka lama walitti qabachaa” turte; yeroo du’a isheetiif qophaa’aa jirtuttis Eliyaas ishee gidduu seene.

> Dubbiin Waaqayyoo isatti dhufe; akkana jedhes: Kaʼii gara Zarafaati, ishee kan Siidoonaa taate sanaa dhaqi, achis jiraadhu; kunoo, akka si sooruuf haadha hiyyeessaa tokko achitti ajajeera. Innis kaʼee gara Zarafaati dhaqe. Yommuu balbala magaalattii gaʼetti, kunoo, haati hiyyeessaa sun achitti muka qarmii walitti qabaa turte; innis ishee waamee, “Maaloo, akkaan dhuguuf bishaan xinnoo tokko qodaa keessatti naa fidi” jedheen. Isheenis bishaan sana fiduuf yommuu deemtu, inni ammas ishee waamee, “Maaloo, buddeena xinnoo tokko harka kee keessatti naa fidi” jedheen. Isheenis akkana jette: “Akka Waaqayyo gooftaan kee jiraatutti, ani buddeena tokkollee hin qabu; garuu qamadii daakuu harka guutuu tokko qodaa keessatti, zayita xiqqoo immoo okkotee keessatti qaba; kunoo, ani qarmii lama walitti qabachaa jira; akka ani ol seenee isa qopheessee anaafii ilma koo waliin nyaannuuf, achiis duunuuf.” 1 Mootota 17:8–12.

Dubartiin Sarepta “muka lama” walitti qabachaa turte. Dubartiin abbaan manaa irraa duʼe kun warra amanamoo yeroo Iizebeel keessa turan bakka buuti. Ilmi ishee immoo warra seenaa Tiyaatiraa keessatti duʼan, ka’umsa du’aa isa jalqabaatiin akka kaafaman abdii isaanii wajjin duʼan bakka bu’a.

> Anis teessoo arguu nan arge; isaanis isaan irra taaʼan, murtiin isaaniif kennames; akkasumas lubbuu isaanii warra dhugaa baʼumsa Yesuusiifii dubbii Waaqayyootiif mataan isaanii irraa muraman, warra bineensichaaf yookaan fakkeenya isaatiif sagadanii hin beekne, mallattoo isaas adda isaanii irratti yookaan harka isaanii keessatti hin fudhanne nan arge; isaanis bara kuma tokkoof Kiristoos wajjin jiraatanii mootummaa ni mootummaa. Warri duʼan hafan garuu hamma waggoonni kuma tokko sun raawwatamanitti deebiʼanii hin jiraanne. Kun duʼaa kaʼuu isa jalqabaati. Kan duʼaa kaʼuu isa jalqabaa keessatti hirmaata qabu eebbifamaa fi qulqulluu dha; warra akkasi irratti duuti inni lammaffaan aangoo hin qabu; isaan garuu luboota Waaqayyoo fi Kiristoos ni taʼu, bara kuma tokkoofis isaa wajjin ni mootummaa. Mulʼata 20:4–6.

ⴜⴰⵎⴳⴰⵔⵜ ⵜⵎⵎⴰⵍ ⴰⵡⴷ ⵉ ⵉⵎⵣⵢⴰⵏⵏ ⵏ ⵙⴰⵔⴷⵉⵙ, ⵏⵏⴰ ⵢⵉⵍⵉⵏ ⴷ ⵉⵙⴽⵔⴰⵏ ⴰⴷ ⴰⵙⵏ-ⵉⵜⵜⵓⵢⴰⴽⴼⴰ ⵉⵎⵍⵙⴰⵏ ⵉⵎⵍⵍⴰⵍⵏ.

> Maqaa muraasa keessatti maqoota muraasa uffata isaanii hin xureessine qabda; isaanis na wajjin uffata adii uffatanii in deemu; isaan warra kanaaf malanidhaatii. Inni mo’u, inni sunis akkasuma uffata adii in uffata; anis maqaa isaa macaafa jireenyaa keessaa matumaa hin haqadhu, garuu maqaa isaa fuula Abbaa koo duratti fi ergamoota isaa duratti nan beeksisa. Mul’ata Yohaannis 3:4, 5.

Namoonni mana kiristaanaa afraffaa kan Tiyaatiraa keessa turan, warri amanamummaadhaan duʼan, ilma haadha hiyyeessaa sanaan bakka buʼamanii, chaappaa shanaffaa keessatti uffata adii isaanii ni argatan.

> ᱚᱱᱟ ᱯᱟᱺᱪᱢᱚᱱ ᱢᱩᱦᱚᱨ ᱜᱚᱰᱟ ᱠᱟᱛᱮ, ᱤᱧ ᱵᱮᱫᱤ ᱞᱟᱛᱟᱨ ᱨᱮ ᱩᱱᱠᱩ ᱞᱚᱠᱚᱱ ᱡᱤᱣᱤ ᱠᱚ ᱧᱮᱞ ᱠᱮᱫᱟ, ᱚᱠᱚᱭ ᱤᱥᱚᱨᱟᱜ ᱵᱟᱹᱛᱨᱟ ᱟᱨ ᱩᱱᱠᱩ ᱥᱟᱠᱷᱤ ᱥᱟᱵᱩᱫ ᱥᱟᱠᱟᱢ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱜᱚᱡ ᱠᱟᱱ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ; ᱟᱨ ᱩᱱᱠᱩ ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱥᱟᱰᱮ ᱛᱮ ᱠᱩᱥᱤ ᱠᱮᱫᱟ, “ᱦᱮ ᱯᱨᱚᱵᱷᱩ, ᱟᱢ ᱡᱮ ᱯᱚᱵᱤᱛᱨ ᱟᱨ ᱥᱟᱹᱨᱤ, ᱚᱠᱟ ᱦᱟᱸᱵᱤᱡ ᱟᱢ ᱫᱷᱚᱨᱚᱢ ᱵᱤᱪᱟᱨ ᱵᱟᱹᱭ ᱟᱨ ᱚᱛ ᱨᱮ ᱛᱟᱦᱮᱱ ᱠᱚ ᱛᱟᱞᱟᱨ ᱨᱮ ᱟᱞᱮᱭᱟᱜ ᱢᱟᱭᱟᱢ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱥᱩᱫ ᱵᱟᱹᱭ ᱦᱟᱹᱛᱤᱧᱟ?” ᱟᱨ ᱩᱱᱠᱩ ᱯᱨᱚᱛᱭᱮᱠ ᱠᱚ ᱯᱩᱸᱰ ᱫᱷᱚᱛᱤ ᱮᱢ ᱠᱮᱫᱟ; ᱟᱨ ᱩᱱᱠᱩ ᱠᱚ ᱢᱮᱱ ᱠᱮᱫᱟ ᱡᱮ, ᱩᱱᱠᱩ ᱟᱨ ᱟᱞᱯᱚ ᱚᱠᱛᱚ ᱵᱤᱥᱨᱟᱢ ᱠᱟᱹᱢᱤ, ᱡᱚᱠᱟᱛ ᱩᱱᱠᱩᱭᱟᱜ ᱥᱟᱛᱤ ᱥᱮᱣᱟᱜᱮᱭᱟ ᱟᱨ ᱦᱟᱜᱟ ᱠᱚ, ᱚᱠᱚᱭ ᱩᱱᱠᱩ ᱞᱮᱠᱟ ᱜᱚᱡ ᱦᱚᱪᱚ ᱡᱚᱜᱚᱜᱼᱟ, ᱩᱱᱠᱩ ᱦᱚᱸ ᱯᱩᱨᱟᱹ ᱵᱟᱹᱭ ᱦᱚᱪᱚᱜᱼᱟ᱾ ᱯᱨᱚᱠᱟᱥᱤᱛ 6:9–11.

Warriin Bara Dukkanaa uffata adiituu ni kennaman, akkasumas hanga gareen biraa wareegamtoota paaphaasummaa akkuma isaan ajjeefamanitti ajjeefamaniif, awwaalcha isaanii keessatti boqochuuf itti himame. Isaan yeroo waggaa sadii fi walakkaa keessatti paaphaasummaan ajjeefamanii turan, paaphaasummaan dhuma irratti akka murtaa’u abdachiifamanii turan; garuu hanga gareen lammaffaan wareegamtoota paaphaasummaa, yeroo rakkoon seera Dilbataa dhihaataa jiru keessatti, ajjeefamanitti miti. Obboleettiin White gaaffii wareegamtootaa murtii paaphaasummaa irratti dhiyeessan, kutaa lamaan Kitaaba Mul’ataa keessatti argaman waliin wal qabsiisti.

> “Yommuu chaappaan shanaffaan banametti, Yohaannis Mul’ataa mul’ataan warra Dubbii Waaqayyoo fi dhugaa-baatummaa Yesuus Kiristoosiif ajjeefaman garee isaanii iddoo aarsaatti gaditti arge. Kana booddee immoo mul’ata keessatti mul’achuuwwan keessa Mul’ata Yohaannis boqonnaa kudha saddeeti keessatti ibsaman dhufan; yeroo sanatti warri amanamoo fi dhugaa ta’an keessaa Baabilon keessaa waamamu. [Mul’ata Yohaannis 18:1–5, caqasame.]” Manuscript Releases, volume 20, 14.

Mul’anni kudha saddeetiin tokko hamma shanitti mul’atan sagalee lama kan kutaa tokkoo fi kutaa afurii bakka bu’u. Sagaleen lammaffaan waamicha Baabilon keessaa ba’uuti, innis yeroo seerri Dilbataa ari’atama ta’e jalqabu mallatteessa; yeroo sochiin humna guddaan ergamaa sadaffaa hoolota Waaqayyoo kanneen biroo Baabilon keessaa waamu. Isheen akkasumas kutaa mallattoo shanaffaa keessaa jiru banama mallattoo torbaffaa irratti ni kaa’a.

> “[Mul’ata 6:9–11 irraa caqasame]. Asitti Yohaannisitti mul’ifamni dhiyaate kun dhugumaan yeroo sana jiru miti; garuu isa gara fuulduraatti yeroo murtaa’e keessatti ta’u ture dha.”

> “Mul’ata 8:1–4 caqasame.” Manuscript Releases, volume 20, 197.

Mulʼata boqonnaa saddeet keessatti, lakkoofsonni tokko hanga afuritti, chaappaan torbaffaan banama.

> Inni yeroo inni chaappaa torbaffaa bane, samii keessatti callisni yeroo walakkaa sa’aatii ta’u ture. Anis ergamoota torban warra fuula Waaqayyoo dura dhaabbatan arge; isaanittis malakata torba kennaman. Ergamaan biraanis dhufee iddoo aarsaa irra dhaabbate; mi’a aarsaa warqee qabu ture; ixaana baay’eenis isaaf kenname, akka inni isa kadhannaa qulqulloota hundumaa wajjin iddoo aarsaa warqee, isa teessoo mootummaa dura jiru, irratti dhiyeessuuf. Aariin ixaana sanaas, inni kadhannaa qulqullootaa wajjin ture, harka ergamichaa keessaa fuula Waaqayyoo duratti ol ba’e. Mul’ata Yohaannis 8:1–4.

Kadhannaan warra yeroo dukkanaa, kanneen Chaappaa Shanaffaa keessatti Waaqayyo akka ejjituu mootota lafaatiin wajjin sagaagalummaa hojjettu sana irratti murtii fiduuf kadhatan, yeroo Chaappaan Torbaffaan banamutti “fuula Waaqayyoo duratti ol ba’u.” Mul’inni hafuuraa banuu Chaappaa Torbaffaa sagalee lammaffaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii wajjin wal simsiisa; jechuunis, sagalee lammaffaatti Waaqayyo hammina ishee yaadata, achiis murtii ishee dachaa godha. Yeroo tokkoof kadhannaa warra yeroo dukkanaatiif, yeroo tokkoofis dhiiga dhangala’aa badii seera Dilbataa.

> Anis sagalee biraa waaqa keessaa dhagaʼe; innis, “Yaa saba koo, cubbuu ishee keessaa akka hirmaattota hin taaneef, dhaʼichawwan ishee irraas akka hin qoodamneef, ishee keessaa baʼaa. Sababni isaas cubbuun ishee hanga waaqaatti gaʼeera, Waaqnis hammina ishee yaadateera. Akkuma isheen isin badhaafte, isheefis akkasuma deebisaa; hojii ishee akkuma taʼeitti dachaa lama isheedhaaf kennaa; xoofoo isheen itti guutte keessatti, isheedhaaf dachaa lama guutaa” jedhe. Mulʼata 18:4–6.

Warri xinnoon Saardis keessa uffata isaanii hin xureessin sun, warra seenaa Xiyaatiraa isa bara 1798tti xumurame keessaa ba’an bakka bu’u. Isaanis dubartii abbaan manaa irraa du’e Sarefataa, jechuunis dubartii abbaan manaa irraa du’e isa bara 1844tti gara fuudhaatti deemaa turteen bakka bu’aniiru.

> “Dhufaatii Kiristoos akka luba keenya isa guddaa taʼee iddoo isa hundumaa caalaa qulqulluu sanaatti, qulqulleessamuu mootummaa qulqulluu sanaatiif, akkuma Daaniʼel 8:14 keessatti mulʼifametti; dhufaatii Ilma namaa gara Isa Guyyoota Durii sanaa, akkuma Daaniʼel 7:13 keessatti dhiyaatetti; fi dhufaatii Gooftaan gara mana qulqullummaa Isaa, akkuma Milkiyaas dursee dubbateetti,—kun hundinuu ibsa taatee tokkoo ti; kana immoo akkasumas dhufaatii misirrichaa gara fuudhaatti, fakkeenya durboota kudhanii keessatti Kiristoosiin, Maatewos 25 keessatti ibsameen, bakka buufamee mulʼata.” The Great Controversy, 426.

Dubartiin sun duʼaa ishee duratti irbaata ishee isa dhumaa qopheessaa turte, yeroo Eliyaas akka isheen isa tajaajiltu ajaje. Isheen namoota amanamoo muraasa Tiyaatiiraa keessaa jiran agarsiisti; isaanis gara namoota amanamoo muraasa Sardis keessaa jiran, warra “sibiilota lama” “ibidda”af walitti qabaa turanitti ceʼaa jiru.

“Ulee lameen” kun mana mootummaa Israa’el durii lamaan bakka bu’u; isaanis amantii waaqeffannaa tolfamaa, ergasii immoo paapessummaadhaan miidhagamanii turan; garuu seenaa bara 1798 irraa hamma 1844 keessatti walitti qabamanii akka “ulee tokkootti” walitti makamuu qabu turan.

> Dubbiin Waaqayyoo ammas gara koo dhufe; akkas jedhe; “Ati ilmi namaa, ulee tokko fudhadhu; irratti, ‘Yihudaadhaafii ijoollee Israa’el warra isa wajjin jiran’ jedhee barreessi; sana booddee ulee biraa tokko fudhadhu; irratti, ‘Yooseef, jechuunis ulee Efreemii, mana Israa’el hundumaa warra isa wajjin jiranis’ jedhee barreessi. Isaanis walitti maxxansi; akka ulee tokko taʼaniif; isaanis harka kee keessatti tokko ni taʼu. Yommuu ilmaan saba keetii sitti dubbatan, ‘Kun maal jechuu akka taʼe nutti hin argisiiftuu ree?’ jedhanii, ati akkana isaaniin jedhi; ‘Waaqayyo Gooftaan akkana jedha; Kunoo, ani ulee Yooseef, isa harka Efreem keessa jiru, jechuunis gosoota Israa’el warra isaa wajjin jiran, nan fudhadha; ulee Yihudaa wajjinis isa nan walitti dabaluu; ulee tokko isaan nan godha; isaanis harka koo keessatti tokko ni taʼu.’ Uleewwan ati irratti barreessites ija isaanii duratti harka kee keessa haa jiraatan. Achiis akkana isaaniin jedhi; ‘Waaqayyo Gooftaan akkana jedha; Kunoo, ani ilmaan Israa’el keessaa saboota ormaa gidduu, iddoo isaan dhaqan hundumaa keessaa nan fudhadha; karaa hundaanis walitti isaan nan qabaa; biyya isaanii keessattis isaan nan galcha. Biyya sana keessatti, tulluuwwan Israa’el irratti, saba tokko isaan nan godha; mootii tokkos hunduma isaanii irratti mootii ni taʼa; isaan siʼachi saboota lama hin taʼan; mootummaa lamaattis gargar hin qoodaman. Siʼachi waaqolii isaanii tolfamoo, wantoota isaanii jibbisiisoo, yookaan cubbuu isaanii keessaa tokkoon illee of hin xureessan; ani garuu iddoowwan isaanii hundumaa, isa keessatti cubbuu hojjetan keessaa isaan nan oolcha; isaan nan qulqulleessa; isaanis saba koo ni taʼu; anis Waaqa isaanii nan taʼa. Tajaajilaan koo Daawit isaan irratti mootii ni taʼa; hundi isaaniis tiksee tokko ni qabaatu; murtii koo keessattis ni deddeebiʼu; sirna koo ni eegu; ni raawwatus. Biyya ani tajaajilaa koo Yaaqoobiif kenne, isa abbootiin keessan keessa jiraatan sana keessa ni jiraatu; isaanumti, ijoolleen isaanii, ilmaan ijoollee isaanii illee bara baraan achi keessa ni jiraatu; tajaajilaan koo Daawit immoo bara baraan bulchaa isaanii ni taʼa. Kana irratti ani kakuu nagaa isaanii wajjin nan godhadha; innis kakuu bara baraa isaanii wajjin ni taʼa; ani isaan nan dhaaba; isaan nan baayʼisa; iddoo qulqulluu koos gidduu isaanii keessatti bara baraan nan dhaaba. Dunkaanri koos isaanii wajjin ni taʼa; eeyyee, ani Waaqa isaanii nan taʼa; isaanis saba koo ni taʼu. Yommuu iddoo qulqulluun koo bara baraan gidduu isaanii keessatti taʼu, saboonni ormaa akka ani Waaqayyo Israa’elin qulqulleessu ni beeku.’ Hizqiʼeel 37:15–28.

Yeroo Eliyaas Serephtaa irraa baʼee Ahaabii fi Israaʼel hundumaa Gara Tulluu Qarmelositti waamu, waldaan abbaan manaa irraa duwwaa taatee gara lafa onaatti baqatte, ibidda fuulduratti haadha hiyyeessaa gaaʼela Onkoloolessa 22, 1844 duratti qulqulleessuuf qoree lama walitti qabaa turte. Walitti qabamuun qoree lamaanis walitti qabamuu sochii Milleriitii ti; innis waggoota jahaatamii shan dhumaa Isaayyaas boqonnaa torba keessatti adda baafame keessatti raawwatama. Mootummaan kaabaa bara 723 Dh.K.B irraa kaasee hamma 1798tti abaarsa Museetiin miidhame; mootummaa kibbaas bara 677 Dh.K.B irraa kaasee hamma 1844tti abaarsa isuma sanaan miidhame. Bara 1844 keessatti sanyiin hafuuraa saboota lamaan sanaa isa dhugaa keessaa dhalatan tokko taʼanii akka qoree tokkootti, yookaan akka saba tokkootti walitti qabaman.

Yoo wanti bira hin jiraanne taanaan iyyuu, Hisqiʼeel uleewwan lamaan sana akka saboota lamaatti ibsa; isaanis sabuma tokko taʼu.

> Mataan Sooriyaa Damaasqoo dha; mataan Damaasqoos Reziin. Waggoota jaatamii shanii keessatti immoo Efreem saba akka hin taanetti ni cabsa. Mataan Efreemis Samaariyaa dha; mataan Samaariyaas ilma Remaaliyaa ti. Yoo isin hin amanne taʼe, dhugumaan jabaattanii hin dhaabattan. Isaayyaas 7:8, 9.

Yoo raajii waggaa jahaatama shanii kana yoo hin amanne ta’e, ni jabaanne hin dhaabbannu.

Nuti aanee itti aanu keessatti fakkeenya Eliyaas ni dhiheessuu keenya itti fufna.

Back to Articles