Article

# Kitaaba Daani’el — Lakkoofsa Jaatama

Kadhannaa Daaniʼeelii fi Dhoksaa Mootummaa Saddeettaffaa: Mulʼata Guyyoota Dhumaa

Author

Jeff Pippenger

Published

January 24, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Mul’ata Kitaaba Mul’ataa boqonnaawwan kudha torbaa fi kudha saddeet keessatti ergamaan tokko mul’ata murtii paaphaasummaa gara Yohannisitti fida. Ibsa murtii ishii isa dhumaa keessatti mootummaawwan raajii Macaafa Qulqulluu keessatti ibsaman ni bakka bu’u.

> Kunoo yaadni ogummaa qabu as jira. Mataan torban tulluu torba, kan dubartittiin irra teesse dha. Mootota torbas jiru; shanan kufaniiru, inni tokko jira, inni kaan ammoo ammatti hin dhufne; yommuu dhufus yeroo gabaabaa turuu qaba. Bineensichi kan turee fi amma hin jirre sun immoo inni isuma saddeettaffaa dha; inni torban keessaa ti; badiisa keessattis gala. Mul’ata 17:9–11.

Yohaannis hafuuraan gara bara 1798tti geeffamee ture; achittis mataawwan torban bineensa dubartii paappaasii baadhate sana irra turan mootummoota torban akka ta’an itti himame. Raajii Macaafa Qulqulluu keessatti mootichi mootummaa dha; mootummaa immoo mataa dha. Bara 1798tti mootummoonni shan kufanii turan, inni tokko immoo yeroo sana mootummaa irra ture. Mootummaan torbaffaan garuu amma iyyuu gara fuulduraa ture; innis mootota kudhaniin bakka buufame. Ergasii mootummaa saddeettaffaan bineensa paappaasii, isa keessaa torban sana keessaa ta’e, akka ta’e Yohaannisiif ibsame. Paappaasummaan mootummaa shanaffaa ture; madaa du’aa fudhatee ture; kanaafuu yeroo madaan du’aa isaa fayyifamutti, inni yeroo sana mataa saddeettaffaa, isa keessaa torban sana keessaa ta’e, ta’a.

ଦାନିଏଲ ଦ୍ୱିତୀୟ ଅଧ୍ୟାୟରେ ପ୍ରଥମ ଚାରିଟି ରାଜ୍ୟ ହେଲେ ବାବିଲନ, ମାଦୀ-ପାରସ, ୟୁନାନ ଏବଂ ରୋମ। ଏହି ଚାରିଟି ପ୍ରାକୃତିକ ରାଜ୍ୟ ଏକାଧାରେ ଚାରିଟି ଆତ୍ମିକ ରାଜ୍ୟଙ୍କୁ ମଧ୍ୟ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରେ, ଏବଂ ସେମାନେ ମିଶି ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ ସତରହର ଆଠ ରାଜାମାନଙ୍କୁ, କିମ୍ବା ମୁଣ୍ଡମାନଙ୍କୁ, ଚିହ୍ନିତ କରନ୍ତି; କାରଣ ଯୀଶୁ ସଦା କୌଣସି ବିଷୟର ଶେଷକୁ ତାହାର ଆରମ୍ଭ ଦ୍ୱାରା ଦୃଷ୍ଟାନ୍ତ ଦେଇ ପ୍ରକାଶ କରନ୍ତି। ଦାନିଏଲ ଦ୍ୱିତୀୟ ଅଧ୍ୟାୟ ହେଉଛି ବାଇବେଲୀୟ ଭବିଷ୍ୟବାଣୀର ରାଜ୍ୟମାନଙ୍କର ପ୍ରଥମ ଉଲ୍ଲେଖ, ଏବଂ ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ ସତରହ ହେଉଛି ତାହାର ଶେଷ ଉଲ୍ଲେଖ; ତେଣୁ ସେମାନଙ୍କର ସମ୍ମତି ଅବଶ୍ୟକ, କାରଣ ପରମେଶ୍ୱର କେବେ ପରିବର୍ତ୍ତନଶୀଳ ନୁହନ୍ତି।

Mootummaan shanaffaan kan bara 1798tti kufee ture, Baabilon hafuuraa, papasummaa ture. Mootummaan ja’affaan kan bara 1798tti aangoo irra ture, mootummaa gaanfa lama qabu, isa mootummaa Meedotaa fi Faaresotaa gaanfa lama qabuun fakkeenyaaf ibsame ture. Mootummaan torbaffaan, inni mootota kudhan of keessaa qabu, kan bara 1798tti amma iyyuu hin dhufin ture, mootummaa addunyaa tokkoo, isa mootummaa addunyaa tokkoo Aliksaander Guddichaatiin fakkeenyaaf ibsame ture. Mataan saddeettaffaan, inni keessaa torban sanaa ta’e, mootummaa shanaffaa isa madaa du’aa qabu ture; garuu yommuu madaan du’aa sun fayyeetti deebi’ee jiraate.

Murtiin sagaaltuu guddoo san “sa’aatii” rakkoo seera Dilbataa keessatti raawwatama; jechuunis, yeroo seera Dilbataa Ameerikaa keessatti jalqabee, seenaa keessa itti fufee hamma carraan qoramuu namaa cufamutti turuudha. “Sa’aatii” sana keessatti, kan Daani’el keessatti “bara mootota kanaa” jedhamee ibsame keessatti, Waaqayyo mootummaa Isaa ni dhaaba. “Sa’aatii” sana keessattis roobni boodaa ni dhangalaafama.

> “Roobni inni booddeen warra qulqulloota taʼan irratti dhufaa jira—yoos hundinuu akkuma duraanitti isa ni argatu.

> “Yommuu ergamoonni afran gad dhiisan, Kiristoos mootummaa Isaa ni dhaaba. Nama waan dandaʼe hundumaa hojjetaa jiru malee eenyuyyuu rooba boodaa hin argatu.” Spalding and Magan, 3.

Dhangaʼuun bokkaa boodaa adeemsa qabeessa dha; sababiin isaas inni murtiidhaan wal sima, murtiin immoo adeemsa qabeessa dha. Milaarotonni miilla fakkii Daaniʼel boqonnaa lama keessatti ibsame jala akka jiraatan hubataniiru. Mootummaan lafa irraa inni dhumaa Roomaa akka taʼe ni amananiiru; kana keessatti sirrii turan, garuu hubannoon isaanii daangeffamaa ture.

“Bara mootota kanaa” jechuun seenaa mootummaa Room keessatti ni mul’ata; garuu inni seenaa Room warraaqsa waaqeffannaa tolfamaa yookaan Room paaphaasii miti, inni seenaa Room ammayyaa ti. Millerootni Room waaqeffannaa tolfamaa fi Room paaphaasii akka mootummaa tokkootti hojii irra oolchanii, akkas gochuudhaanis hubannaa isaanii deeggaruuf kutaa kitaaba Hisqi’eel keessaa waa’ee mootii mootummaa Yihudaa isa dhumaa (Zedekiyaas) jedhu tokko fayyadaman.

> Ati ati, ya mootii Israa’el isa xuraa’aa fi hamaa, isa guyyaan kee dhufeera, yeroo jal’inni xumuramu, akkana jedha Gooftaan Waaqayyo; miixuu mataa irraa fuudhi, gonfoo illee irraa baasi; kun akkuma duraa hin ta’u; isa gad aanaa ol qabi, isa ol aanaa immoo gadi buusi. Ani isa garagalcha, garagalcha, garagalcha; innis si’achi hin ta’u, hamma inni mirgi isaa ta’e sun dhufutti; anis isa isaaf nan kenna. Hisqi’el 21:25–27.

Irraa Zedeqiyaa kaasee mootummaa sadii “garagalfamanii” taʼan ni jiraatu; isaanis gara Kiristoos, isa mootummaa bulchuun “mirgi isaa taʼe” sanaatti geessu. Baabilon, Meedoo-Faarsiifi Giriik hundinuu hamma mootummaa Roomaatti ni buqqaafamu; seenaa mootummaa afraffaa sanaa keessattis Kiristoos ni dhufa, mootummaa tokko immoo ni hundeessa. Innis wantuma kana iyyuu ni raawwate.

> “Warra keessaa warri biyya sana gara badiisaatti saffisaan geessaa turan keessaa kan dura buʼe mootii isaanii Zedeqiyaa ture. Gorsa Waaqayyoo kan raajotaatiin kenname guutummaatti dhiisee, iddoo guddaa galateeffannaa Nebukadnezariif qabaachuu qabu dagatee, kakuu ulfina qabeessa maqaa Waaqayyo Gooftaa Israa’elitiin seene cabsuun, mootichi Yihudaa raajota irratti, isa isa tolfate irratti, akkasumas Waaqayyo isaa irratti fincile. Inni of-tuulummaa ogummaa ofii isaatiin gargaarsaaf gara diina durii badhaadhina Israa’elitti garagalee, “ergamoota isaa gara Gibxiitti ergee, akka isaan fardeenii fi namoota baayʼee isaaf kennaniif.”

> “ ‘Inni milkaaʼuu dandaʼaa?’ jedhee Gooftaan waaʼee isa amanamummaa qulqulluu hunda akkas salphisaan ganee dubbate; ‘inni waan akkasii hojjetu ni miliqaa? yookaan kakuu cabsatee ni oolaa? Ani jiraadha, jedha Gooftaan Waaqayyo, dhugumaan iddoo mootichi isa mootummaa irra kaaʼe, isa inni kakuu isaa tuffatee, kakuu isaas cabsate, isa sana bira, giddugala Baabilon keessatti ni duʼa. Akkasumas Faraʼoon waraana isaa humna qabeessa fi tuuta guddaa wajjin lola keessatti isaaf homaa hin gootu; … sababni isaas inni kakuu cabsuudhaan kakicha tuffate; kunoo, harka isaa kenneeraatii, waan kana hunda raawwateera; inni hin miliqu.’ Hisqiʼeel 17:15–18.

> “Guyyaa xureessaa jalʼaa sanaaf” guyyaan murtii dhumaa dhufeera. “Mataattiin uffatamu haa irraa fuudhamu,” jedhee Gooftaan ajaje, “gonfoos haa irraa buufamu.” Yihudaan mootummaa Kiristoos ofii Isaa dhaabuun dura deebiʼanii mootii qabaachuuf hin hayyamamne. “Ani isa garagalcha, garagalcha, garagalcha,” jechuun mootummaa mana Daawit ilaalchisee labsiin waaqayyoo baʼe; “inni amma deebiʼee hin jiraatu, hanga inni mirgi isaa taʼe sun dhufutti; anis isa isaaf nan kenna.” Hisqiʼeel 21:25–27. Raajotaa fi Mootota, 450, 451.

ሚለር ትክክል ነበር፤ ነገር ግን ግንዛቤው ውሱን ነበር፥ ምክንያቱም ክርስቶስ በሰዎች መካከል ሲመላለስ ያቋቋመው መንግሥት የመጨረሻው ምድራዊ መንግሥት አልነበረምና። ከአረማዊቱ ሮም መንግሥት በኋላ አራት ነገሥታት ገና ሊኖሩ ነበር። ሆኖም ክርስቶስ በመስቀል ላይ የ“ጸጋ” መንግሥትን አቋቋመ፤ ነገር ግን ያ መንግሥት በራእይ አሥራ ሰባት የተጠቀሱት አሥሩ ነገሥታት ዘመን አልተቋቋመም፤ እንዲሁም በኋለኛው ዝናብ ዘመን ውስጥ አልተቋቋመም። ክርስቶስ በመጨረሻዎቹ ዘመናት የሚያቋቁመው መንግሥት የ“ክብር” መንግሥቱ ነው። እህት ዋይት ስለ እነዚህ ሁለቱ መንግሥታት በቀጥታ ትናገራለች።

Mileeronnis yeroo mootummaa afraffaa keessa Kiristoos mootummaa hundeesse hubatanii turan; kana irratti sirrii turan, garuu hubannoon isaanii daangeffamaa ture. Seenaa mootummaa afraffaa keessatti, Kiristoos mootummaa “ayyaanaa” dhaabe; seenaa mootummaa saddeettaffaa keessattis mootummaa isaa kan “ulfinaa” dhaabe. Seenaa inni mootummaa “ayyaanaa” dhaabe keessatti, Ayyaanni Qulqulluun Phenteqoosxee irratti dhangala’e. Phenteqoosxeen dhangala’uu bokkaa boodaa fakkeessiti; kunis seenaa inni mootummaa isaa kan “ulfinaa” keessatti dhaabu keessatti raawwatama.

Ergaan Pentekoostee ergaa’aa du’aa ka’uu Kiristoos isa dhugaa ture. Ergaan bokkaa boodaa immoo, yoo xiqqaate gartokkeen, ergaa du’aa ka’uu fakkeenyaa isa hibboo raajii keessatti mootummaa saddeettaffaa kan torban keessaa ta’e, isa bineensichaan guutamu, akkasumas gaanfa lamaa bineensa lafaa wajjin bakka bu’ameedha. Mootummoonni afraffaanii fi saddeettaffaan bakka Kiristoos mootummaa Isaa hundeessuudha.

> Labsiin inni duuka‑buutonni maqaa Gooftaaatiin dhiheessan guutummaatti sirrii ture; wantoonni isheen itti akeektes yeroo sanuma raawwatamaa turan. “Yeroon raawwatameera, mootummaa Waaqayyoo dhihaateera” jechuun ergaan isaanii ture. “Yeroo” sana jechuun torban jaatama sagalii kan Daniel 9 keessa jiru, kan hamma Masiihii, “Isa Dibame”tti diriiru, yeroo isaa xumurate irratti, Kiristoos cuuphamaa Yohaannisiin Yordaanos keessatti fudhatame booddee dibata Hafuuraatiin dibameera. Mootummaan Waaqayyoo inni isaan “dhihaateera” jedhanii labsan immoo du’a Kiristoosiin hundeeffame. Mootummaan kun akkuma isaan barsiifamanii amanan mootummaa lafaa hin turre. Akkasumas mootummaa sana isa gara fuulduraatti hundeeffamu, hin duune, yeroo “mootummaan, mootummaa bulchiinsi, ulfinni mootummaa samii guutuu jala jiru qulqulloota Isa Ol‑Aanaa sanaatti kennamu” miti; mootummaa bara baraa isa keessatti “bulchiinsoonni hundinuu Isa tajaajilanii Isaaf ajajamu.” Daniel 7:27. Macaafa Qulqulluu keessatti akka itti fayyadamaatti, jechi “mootummaa Waaqayyoo” jedhu mootummaa ayyaanaa fi mootummaa ulfinaa agarsiisuuf hojii irra oola. Mootummaan ayyaanaa xalayaa Ibrootaatti Phaawulosin ibsameera. Erga inni Kiristoosin, araaraa guutuu qabu, isa “dadhabbinni keenya isa tuqu” sana agarsiisee booda, ergamaan sun akkana jedha: “Kanaafuu akka araara argannu, ayyaanas arganne gargaarsa yeroo barbaachisaa keessatti argannuuf, teessoo ayyaanaatti ija jabinaan haa dhihaannu.” Ibroota 4:15, 16. Teessoon ayyaanaa mootummaa ayyaanaa bakka bu’a; teessoo jiraachuun mootummaa jiraachuu isaa ni mul’isaatii. Fakkeenyoota Isaa keessaa baay’ee keessatti Kiristoos hojii ayyaanni Waaqayyoo garaa namaa irratti hojjetu agarsiisuuf “mootummaa mootummaa samii” jedhu fayyadameera.

> “Kanaaf teessoo ulfinaa mootummaa ulfinaa bakka bu’a; mootummaa kana immoo dubbiilee Fayyisaa keessatti eerameera: ‘Yommuu Ilmi namaa ulfina Isaa keessatti, ergamoonni qulqulloon hundinuus Isaa wajjin dhufanitti, yeroo sana teessoo ulfina Isaa irra ni taa’a; saboonni hundinuus fuula Isaa duratti walitti ni qabamu.’ Maatewos 25:31, 32. Mootummaan kun ammas gara fuulduraatti jira. Inni hamma dhufaatii lammaffaa Kiristoositti hin hundeeffamu.”

> “Ulfinni ayyaanaa kufaatii namaa booddee battalumatti hundeeffame; yeroo sanatti sanyii yakka-qabeessa ta’eef furmaanni akka kennamuuf karoora qophaa’e. Inni yeroo sana kaayyoo Waaqayyoo keessatti fi abdii Isaatiin ture; amantiidhaanis namoonni mootummaa sanaa ta’uu ni danda’u turan. Haa ta’u malee, inni du’a Kiristoositti malee hojii irraatti dhaabatee hin hundeeffamne. Fayyisaan ergama Isaa lafa irratti jalqabee erga turee boodallee, mata-jabeenyaa fi galata-dhabuu namootaan nuffee, aarsaa Qaraaniyoo irraa duubatti deebi’uu danda’a ture. Getesemaanee keessatti xoofoon gaddaa harka Isaa keessatti ni hollate. Inni yeroo sanumaatti illee dhidhaa dhiiga peshashii Isaa irraa haqee, sanyii yakka-qabeessa ta’e akka badii isaanii keessatti badaniif dhiisuu danda’a ture. Yoo akkas godhe ta’e, namoota kufaniif furmaanni tokko illee hin jiraatu ture. Garuu yeroo Fayyisaan lubbuu Isaa dabarsee kenne, hafuura Isaa isa dhumaa wajjinis, ‘Raawwatameera,’ jedhee iyye, yeroo sanatti guutamuun karoora furuu ni mirkanaa’e. Abdii fayyinaa warra cubbamaa lamaan Eden keessatti kenname ni ragga’e. Mootummaan ayyaanaa, kan duraan abdii Waaqayyootiin ture, yeroo sanatti hundeeffame.”

> “Kanaaf duutiin Kiristoos—taatee bartoonni akka badiisa abdii isaanii isa dhumaa taʼee ilaalaa turan sana—wanta abdii isaanii bara baraan mirkaneesse ture. Inni isaanitti abdii kutannaa hadhaaʼaa fidee ture iyyuu, inni xumura ragaa amantiin isaanii sirrii taʼuu isaa mirkaneessu ture. Taateen gadda fi abdi-dhabbii isaaniin guute sun, isa balbala abdii ilmaan Addaam hundumaatiif bane, fi isa keessa jireenyi fuulduraa fi gammachuun bara baraa warra Waaqayyoo amanamoo taʼan hundumaa, bara hundumaatti, giddugaleeffate ture.”

> “Kaayyoon rahmata daangaa hin qabne, illee karaa abdii kutannaa duuka-buutotaatiin, guutamuu isaanii bira gaʼaa turan. Garaan isaanii ayyaanaa fi humna barsiisa Isaa isa, ‘akkuma namni tokko illee dubbate hin dubbanne’ jedhuun moʼatame ture; garuu warqee qulqulluu jaalala isaanii Yesuusiif qaban keessa, sibiila gadi-aanaa boonsa biyya lafaa fi hawwii ofittummaa illee makamee ture. Illee kutaa Faasikaa keessatti, saʼaatii ulfina qabeessa sana keessatti yeroo Gooftaan isaanii duraan dursee gaaddisa Getesemaanee keessa seenaa ture, ‘isaan gidduuttis eenyutu isaan keessaa caalu jedhamuu qaba irratti wal mormiin ture.’ Luqaas 22:24. Mulʼanni isaanii teessoo mootummaa, gonfoo, fi ulfinaan guutamee ture; yeroo kana sana immoo salphinni fi dhiphinni iddoo biqiltuu sanaa, mana murtii, fi fannoo Qaraaniyoo isaanii dura ciisaa turan. Inni isaan barsiisa sobaa bara isaanii sanaatti cichanii maxxanfachuuf, dubbii Fayyisaa mootummaa Isaa maal akka taʼe dhugaa isaanii agarsiisu, akkasumas dhiphinaa fi duʼa Isaa dursee akeeku utuu hin qalbiifatin bira darbaniif isaan geesse, boonsa garaa isaanii fi dheebuu isaanii ulfina biyya lafaatiif qabu ture. Dogoggoroonni kun immoo qormaata—cimaa garuu barbaachisaa taʼe—kan sirreeffama isaanii keessatti hayyamame fidan. Duuka-buutoonni hiika ergaa isaanii dogoggoraan hubatanis, abdiilee isaanii dhugoomuu isaanii beekuu keessatti yoo kufan illee, akeekkachiisa Waaqayyo irraa isaaniif kenname lallabaniiru; Gooftaanis amantii isaanii ni badhaasa, ajajamuu isaaniis ni kabaja. Hojiin wangeela ulfina qabeessa Gooftaa isaanii duʼaa kaafamee sana saboota hundumaatti labsuu isaanitti imaanaa kennamuuf ture. Muuxannoon isaaniif hadhaaʼaa fakkaate sun hojii kanaaf isaan qopheessuuf akka hayyamame ture.” The Great Controversy, 347, 348.

Kitaaba Mul’ata keessatti, “sammuun ogummaa qabu” “lakkoofsa nama tokkoo” lakkaa’a; akkasumas “namichi” sun mootummaa saddeettaffaa, isa torban keessaa ta’e, akka ta’es ni hubata. “Namichi cubbuu” mataa mootummaa saddeettaffaa isa mootota fi daldaltoota lafa irra jiran irratti mootummaa qabuudha; isa waldoonni torban arrabsoo ari’atamummaa irraa of eeguuf itti hidhatan, isa bishaanota baay’ee irra taa’es sana.

> Innis naan jedhe, Bishaan ati arge, bakka sagaagaltuun sun taaʼe, uummata, baayʼina namootaa, saboota, fi afaanota. Mulʼata 17:15.

“Namni cubbuu” addunyaa siyaasaa, maallaqaa, amantii, fi hawaasummaa irratti mootummaa qaba; namoonni hundinuu, warra bineensicha irratti, fakkeenya isaa irratti, mallattoo isaa irratti, fi lakkoofsa maqaa isaa irratti moʼicha argatan malee, isa jalatti bulu.

> Anis akka galaanaa geejibaa ibiddaan makame fakkaatu nan arge; warri bineensicha irratti, fakkeenya isaa irratti, mallattoo isaa irratti, lakkoobsa maqaa isaa irrattis mo’icha argatan immoo, kiraarota Waaqayyoo qabatanii galaana geejibaa sana irra dhaabatanii turan. Isaanis akkana jechuun faarfannaa Musee garbicha Waaqayyoo sanaa fi faarfannaa Hoolichaa in faarfatu: Yaa Gooftaa Waaqayyo Hundumaa Danda’u, hojiiwwan kee guguddoo fi dinqisiisoo dha; yaa Mootii qulqullootaa, karaawwan kee qajeeloo fi dhugaa dha. Mul’ata Yohaannis 15:2, 3.

“Warriin” “beekumsa dabaluu” hubatan, yeroo Mul’anni Yesuus Kiristoos banamu, isaan warra “hubannaa” qabanidha; isaanis “lakkoofsa bineensichaa lakkaa’u; inni lakkoofsa nama tokkoo ti; lakkoofsi isaas dhibba ja’a fi jaatama jahaa.” “Hubannaan” sun yeroo hunda Yesuus raajii tokko banutti adeemsa qorumsa sadarkaa sadii keessaa kutaa tokko akka ta’e agarsiisa. Kanaafuu isaan “lakkoofsa maqaa isaa” irratti “mo’icha argataniiru” jedhamee ibsama.

Injifannoo argachuun qormaata darbuu dha; warri “ogeeyyii” fi “hubatan” jedhaman immoo injifannoo lakkoofsa 666 wajjin walqabatu argatu; akkasumas lakkoofsi sun mootummaa saddeet akka jiran, mootummaa saddeettaffaanis warra torban keessaa akka taʼe ni ibsa. “Icciitiin” sun boqonnaa lammaffaa Daaniʼel keessatti fakkeenyaan dhihaateera; kadhannaan Daaniʼelis “iccitiicha” hubachuuf ture. Mulʼanni mootummaa saddeet akka jiran, mootummaa saddeettaffaanis mootummaa torban keessaa akka taʼe, lakkoofsi mootummaa sanaas 666 akka taʼe, iccita Daaniʼel kadhannaa isaatiin argate fakkeenyaan agarsiifamu dha; Daaniʼel immoo “ogeeyyii” Waaqa yeroo dhumaa ni bakka buʼa.

Daani’el bara dhuma bara dhufanii “ogeeyyii” ta’an warra icciitii Daani’el boqonnaa lammaffaa isaanitti hiikame qaban bakka bu’a; icciitiin sunis mul’ata akka mootummaa raajii Macaafa Qulqulluu keessatti yeroo dhumaa fi yeroo jalqabaatti eeraman suuddoo sana keessatti mootummaa saddeet akka ta’an ibsudha. Mul’anni sun hubannoo Millerite waa’ee Daani’el boqonnaa lammaffaatiif deggersa kenna; garuu yeroo inni beekamu ifni isaa dachaa kudhan caalaa ifa. Ifni isaa, dachaa kudhan caalaa ifa ta’uun, qormaata “ogeeyyiin” mo’icha argatan bakka bu’a; mootummaa saddeettaffaan kan keessaa torban ta’e, mootummaa ja’affaa isa walitti dhufeenya sadii kan ajaja, bineensaa fi raajii sobaa ta’e illee waan ta’eef. Kanaafuu, ajajni, bineensichi fi raajiin sobaan hundinuu mootummaa ja’affaa dha; walumaanis 666 bakka bu’u.

Nebukadnezaar mul’ata Daani’el boqonnaa lamaanitiin qoratame; inni immoo qoricha sana kufe. Daani’el boqonnaa lama keessatti “ogeeyyii” iccitii fakkii sanaa ilaalchisee qoricha darban bakka bu’a. Nebukadnezaar boqonnaa sadii keessatti immoo hamoota qoricha isuma sana kufan bakka bu’a. Nebukadnezaar, mootummaa isa jalqabaa keessatti mootii jalqabaa ta’ee, mootummaa isa dhumaa keessatti mootii isa dhumaa bakka bu’a. Kanaafuu inni “nama cubbuu,” nama raajii waldoota torban qabatan sana bakka bu’a. Namni guyyaa ja’affaatti uumame; kanaaf lakkoofsi ja’a lakkoofsa ilmaan namaati. Lakkoofsi Nebukadnezaaris ja’a dha. Nebukadnezaar qoricha lakkoofsa 666 kufe; akkasumas hamoota guyyoota dhumaa bakka bu’e. Akka mallattoo nama cubbuutti, lakkoofsi isaa ja’a dha.

> Nebukadnezaar mootichi warqee irraa fakkeenya tokko tolche; dheerinni isaa dhundhuma jaatama, bal’inni isaas dhundhuma ja’a ture; innis isa dirree Duuraa, kutaa mootummaa Baabilon keessatti dhaabe. Daani’el 3:1.

Fakkiin warqee dheerinni ishee dhundhuma jahaatama, bal’inni ishee immoo dhundhuma ja’a ture; isheenis Nebukadnezaaraan hojjetamte; lakkoofsi isaa immoo ja’a dha. Fakkiin sun ifa fakkii boqonnaa lammaffaa keessatti mul’ate irratti fincilaadhaan dhaabame; ibsi fakkii sanaa yeroo sadii kennamu, yeroo lakkoofsi Nebukadnezaar ja’a ta’uu hubattanitti, ja’a, ja’a, ja’a wajjin walqixa ta’a.

Barumsa kana mata-duree itti aanu keessatti qo’annoo kana itti fufna.

> “Yaadni mootummaa hundeessuu fi hidda-sanyii bara baraan dhaabbatu ijaaruuf qabu sun, mooticha guddaa harka isaa dura saboonni lafaa dhaabachuu hin dandeenyetti baay’ee cimsee isa hawwisiise. Innis fedhii guddaa daangaa hin qabne irraa madde fi oftuulummaa ofittummaa irraa dhalateen kaka’ee, akka kun akkamitti raawwatamuu danda’u ilaalchisee ogeeyyii isaa wajjin mari’ate. Inni dinqii qajeelummaa Waaqayyoo abjuu fakkii guddaa sanaan walqabatan dagatee; akkasumas Waaqni Israa’el karaa tajaajilaa Isaa Daani’eel hiika fakkii sanaa akka ifa godhe, hiika kanaan walqabatees namoonni gurguddoon mootummaa sanaa du’a salphina qabeessa irraa akka oolan dagatee; waan hunda dagatee, hawwii aangoo isaanii fi ol’aantummaa isaanii hundeessuu qofaan, mootichi fi gorsitoonni mootummaa isaa mala danda’ame hundumaan Baabilon ol kaasuuf, akka isheen ol’aantuu taatuu fi amanamummaa waliigalaa hundaaf kan maldu taatuuf carraaquu murteessan.

> “Bakki fakkeenya mallattoo kanaatiin Waaqayyo kaayyoo Isaa saboota lafaa irratti qabu mootichaafi ummata isaatti mul’isee ture, amma immoo ulfina humna namaatiif akka tajaajilu taasifamuuf ture. Hiikni Daaniyael kenne fudhatama dhabuudhaan ni irraanfatama ture; dhugaanis hiikoo dogoggoraatiin ibsamtee sirriitti hin taaneen hojii irra oolfamtuuf turte. Mallattoon mootummaa samii irraa yaada namootaa keessatti taateewwan fuulduraa barbaachisoo ta’an ibsuuf qophaa’e, beekumsi Waaqayyo addunyaan akka fudhattu barbaade akka hin babal’anne gufachiisuuf itti fayyadamuuf ture. Akkasumas yaadawwan namoota hawwii aangoo qaban kanaan, Seexanni kaayyoo Waaqummaa sanyii namaatiif qabu fashaleessuuf carraaqqii godhaa ture. Diinni ilmaan namootaa dhugaan dogoggora waliin hin makamin humna guddaa fayyisu ta’uu isaa ni beeka ture; garuu yeroo of ol kaasuu fi karoora namootaa cimsuuf itti fayyadaman, humna hamaatiif tajaajilu ta’a.”

> “Inni kuusaa qabeenya isaa irraa, Nebukadnezzar fakkii warqee guddaa tokko akka hojjetamu taasise; inni kun amala waliigalaa isa mulʼata keessatti mulʼate sana fakkaata ture, garuu wanta tokko qofaan adda ture; jechuunis, meeshaa inni irraa hojjetameen. Kaldiiyaanota, akkuma isaan bakka buʼiinsa waaqolii isaanii warra ormaa ulfina qabeessa taʼaniif baratanii turan, kana dura waan akka fakkii ifaa fi ulfina guddaa qabu kanaa, dheerinni isaa dhundhuma jaatama, balʼinni isaas dhundhuma jaha taʼe, hin hojjenne turan. Biyya keessatti waaqeffannaan waaqolii tolfamoo akka waliigalaatti babalʼatee ture keessatti, fakkiin bareedaa fi gatii hin qabne sun dirree Duuraa irratti, ulfinaa fi guddina akkasumas humna Baabilon kan bakka buʼu, akka wanta waaqeffannaa taʼutti qulqulleeffamuun isaa waan nama hin dinqisiifne miti. Kanaafis qophaaʼee ture; akkasumas labsiin tokko baʼe, guyyaa eebbifama isaa irratti hundinuu fakkii sana duratti jilbeenfatanii humna Baabilonitti amanamummaa isaanii isa olaanaa mulʼisuu akka qaban.” Raajotaa fi Mootota, 504, 505.

Back to Articles