Article

# Kitaaba Daaniʼel — Lakkoofsa Jahaatamii Saddeet

Ergaa Raajii Hisqiʼel Boqonnaa Saddeet keessaa Ergaa Raajii Mulʼisuu: Seera Dilbataa fi Guyyoota Dhumaa

Author

Jeff Pippenger

Published

February 1, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Boqonna Hisqiʼeel boqonnaan saddeeti keessaa isa raajii keessatti hubachuuf salphaa taʼan keessaa isa tokko dha. Boqonnaan kun ka’umsa ifa taʼe qaba.

> Waggaa jaʼaffame, jiʼa jahaffame keessa, guyyaa shanaffaatti, ani mana koo keessatti utuu taaʼuu fi maanguddoonni Yihudaa ana dura utuu taaʼanii jiranii, harki Gooftaa Waaqayyoo achitti natti buʼe. Hisqiʼeel 8:1.

ସେହି ଦର୍ଶନର ଏକ ସ୍ପଷ୍ଟ ଶେଷ ଏକାଦଶ ଅଧ୍ୟାୟରେ ଅଛି।

> Ergasii ruuhiin na fuudhee ol na kaasuun mul’ataan Hafuura Waaqayyootiin gara biyya Kaldootaatti, warra boojiʼamanii jiranitti na fide. Mul’anni ani arge sunis ana irraa ol baʼe. Anis wantoota Gooftaan natti argisiise hunda warra boojiʼamanii jiraniitti dubbadhe. Hisqiʼel 11:24, 25.

Mul’anni boqonnaa saddeettaffaa kan jalqabu guyyaa shanaffaa, ji’a ja’affaa, waggaa ja’affaatti dha; kunis guyyuma tokko dura guyyaan sun “666” wajjin wal-qixxaata, akkuma sanas mul’anni kun waa’ee seera Dilbataa ti; innis mallattoo bineensichaa dha; lakkoofsi isaas lakkoofsa “nama cubbuu” ti, akkasumas lakkoofsa mootummaa saddeettaffaa isa torban keessaa ta’eeti. Warri lakkoofsa “666” irratti mo’icha argatan, chaappaa Waaqayyoo ni fudhatu; boqonnaa saglaffaattis chaappaan Waaqayyoo saba amanamoo Waaqayyoo warra bara dhumaa irra ni kaa’amaa jira.

> Anis mallattoo biraa guddaa fi dinqisiisaa taʼe tokko samii keessatti nan arge; ergamoonni torba dhaʼicha torban isa dhumaa qaban; sababiin isaas dheekkamsi Waaqayyoo isaan keessatti guutameera. Akkasumas waan akka galaana geejjibaa ibiddaan makame tokko nan arge; warri bineensicha irratti, fakkeenya isaa irratti, mallattoo isaa irratti, fi lakkoofsa maqaa isaa irratti moʼannaa argatanis, qaroo Waaqayyoo qabatanii galaana geejjibaa sana irratti dhaabatanii jiru. Isaanis, “Yaa Gooftaa Waaqayyo Hundumaa Dandaʼu, hojiiwwan kee gurguddaa fi dinqisiisoo dha; yaa Mootii qulqulloota, karaawwan kee qajeeloo fi dhugaa dha” jedhanii faarfannaa Musee, garbicha Waaqayyoo, fi faarfannaa Hoolichaa faarfatu. Mulʼata 15:1–3.

Yeroo qorannoon ayyaanaa cufamuuf jedhu dura xiqqoo dura, (ergamoonni torban balaa dhumaa torban qabatan boqonnaa Mul’ataa itti aanu keessatti dheekkamsa Waaqayyoo dhangalaasuuf jiru waan ta’eef), sabni Waaqayyoo kan bara dhumaa ni beekamu. Isaan wantoota afur irratti injifannoo argataniiru. Jechi “injifannoo” jedhamee hiikame hiikni isaa mo’achuu dha. Amanamoon bineensicha, fakkeenya bineensichaa, mallattoo bineensichaa, fi lakkoofsa maqaa isaa mo’ataniiru. Injifannoon isaanii wantoonni mallattoolee raajii afur sun maal bakka bu’an hubachuu isaanii illee of keessatti qaba. Namoota mallattoolee raajii afur sanaan maal akka dhugumaan bakka bu’amu beekan keessaa dhibbeentaan isaanii baay’ee xiqqoodha.

Biyyi yeroo tokko papasummaan sagaagaltuu Baabilon boqonnaa kudha torbaffaa keessatti taʼuu isaa ni beeka ture; garuu akkuma Dubbiin Waaqayyoo ibsetti, hubannaan sagaagaltuu Xiiroos isa mootota lafaatiin wajjin halalummaa raawwattu seenaa Ameerikaa keessatti ni irraanfatama. Bineensa irratti moʼicha argachuu jechuun, dhugaa akka sirriitti adda baafachuun bineensi raajii Macaafa Qulqulluu keessa jiru papasummaa taʼuu isaa ifatti mirkaneessuudha. Boqonnaa itti aanu keessatti immoo, bineensichi, jawween, raajichi sobaa fi addunyaan gara Armaagedoonitti geessuu ni gaggeessu; warri amanamoon Waaqayyoo kan guyyoota dhumaa immoo humnoonni sadan kun eenyu akka taʼan beekuu qabu.

> ᱟᱨ ᱛᱩᱨᱩᱭ ᱫᱩᱛ ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱵᱟᱛᱤ ᱦᱮᱸᱫ ᱱᱟᱫᱤ ᱤᱭᱩᱯᱷᱨᱮᱴᱤᱥ ᱨᱮ ᱫᱟᱞᱟᱭ ᱠᱮᱫᱟ; ᱟᱨ ᱚᱱᱟᱨ ᱫᱟᱜ ᱦᱚ ᱨᱚᱦᱚᱭ ᱮᱱᱟ, ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱯᱩᱨᱩᱵ ᱫᱤᱥᱟᱹᱢ ᱨᱮᱱ ᱨᱟᱡᱟᱠᱚ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱦᱚᱨᱟ ᱛᱮᱭᱟᱨ ᱚᱠᱚᱭ. ᱟᱨ ᱤᱧ ᱫᱨᱟᱜᱚᱱ ᱨᱮᱱ ᱢᱚᱠᱟ ᱠᱷᱚᱱ, ᱡᱚᱱᱛᱩ ᱨᱮᱱ ᱢᱚᱠᱟ ᱠᱷᱚᱱ, ᱟᱨ ᱢᱤᱥᱟᱹ ᱱᱟᱵᱤ ᱨᱮᱱ ᱢᱚᱠᱟ ᱠᱷᱚᱱ ᱯᱮ ᱢᱟᱨᱥᱟᱞ ᱵᱚᱸᱜᱟ ᱠᱚ ᱪᱟᱥᱵᱟᱥᱟᱹ ᱞᱮᱠᱟ ᱚᱰᱚᱜ ᱟᱠᱟᱱ ᱤᱧ ᱧᱮᱞ ᱠᱮᱫᱟ. ᱚᱱᱠᱩ ᱫᱮᱵᱤᱞ ᱠᱚᱣᱟᱜ ᱟᱛᱢᱟ ᱛᱟᱱᱠᱚ, ᱪᱤᱱᱦᱟᱹ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱮᱢᱚᱜᱼᱟ, ᱟᱨ ᱚᱠᱚᱭ ᱯᱨᱤᱛᱷᱤᱵᱤ ᱨᱮᱱ ᱨᱟᱡᱟᱠᱚ ᱟᱨ ᱥᱟᱱᱟᱢ ᱡᱚᱜᱚᱛ ᱨᱮᱱ ᱨᱟᱡᱟᱠᱚ ᱛᱷᱮᱱ ᱚᱰᱚᱜ ᱟ, ᱟᱞᱢᱟᱭᱴᱤ ᱤᱥᱚᱨᱟᱜ ᱚᱱ ᱢᱟᱦᱟᱱ ᱢᱟᱦᱟ ᱨᱮᱱ ᱞᱟᱹᱲᱟᱭ ᱨᱮ ᱚᱱᱠᱩᱠᱚ ᱦᱚᱸᱪᱚ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ. ᱱᱚᱰᱮ ᱧᱮᱞᱢᱮ, ᱤᱧ ᱢᱤᱫ ᱠᱩᱢᱵᱩᱲᱩ ᱞᱮᱠᱟ ᱦᱤᱡᱩᱜᱼᱟ. ᱥᱮ ᱡᱟᱜᱟᱣᱼᱟ ᱟᱨ ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱞᱤᱡᱟᱹᱜ ᱨᱟᱠᱟᱵ ᱛᱟᱱᱟ, ᱚᱱᱟ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱫᱷᱚᱱᱧ, ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱚᱱᱤ ᱱᱟᱝᱴᱟ ᱵᱟᱹᱭ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ, ᱟᱨ ᱦᱚᱲᱠᱚ ᱚᱱᱟᱜ ᱞᱟᱡ ᱵᱟᱹᱭ ᱧᱮᱞᱟ. ᱟᱨ ᱚᱱᱤ ᱚᱱᱠᱩᱠᱚ ᱦᱮᱯᱨᱩ ᱯᱟᱹᱨᱥᱤ ᱨᱮ ᱚᱠᱚᱭ ᱡᱟᱭᱜᱟ ᱟᱨᱢᱟᱜᱮᱫᱚᱱ ᱢᱮᱱᱟᱜᱼᱟ ᱚᱱᱰᱮ ᱦᱚᱸᱪᱚ ᱠᱮᱫᱟ. ᱨᱮᱣᱮᱞᱮᱥᱚᱱ 16:12–16.

Injifannoon bineensicha irratti argame, eenyu akka bineensichi taʼe sirriitti hubachuudhaan argamuudha. Dubbichi amma caqasame sun warra eegan, uffata isaanii illee eegan irratti eebba dubbata; taʼus, dhaʼicha jaʼaffaatti yeroo gaʼutti, carraan qoramuu nama hundumaatiif guutummaatti cufamee jira. Yommuu Mikaaʼel kaʼu, carraan qoramuu namaa cufama; sana booddee dhaʼichi torban inni dhumaa dhangalaafama. Erga carraan qoramuu cufamee booddee uffata jijjiiruuf karaa tokko illee hin jiru; taʼus, akeekkachiisni dhaʼicha jaʼaffaa wajjin walqabatu jira. Akeekkachiisni sun, carraan qoramuu cufamuu isaa dura, bineensicha eenyu akka taʼe sirriitti hubachuu wajjin kan walqabatudha; yoo hubannaa sana hin qabaanne taʼe, uffata qajeelummaa Kiristoos carraan qoramuu cufamuu isaa dura ni dhabddu.

> “Warri hiika dubbii hubachuu isaanii keessatti burjaaja’an, warri hiika mormituu Kiristoos arguu dadhaban, dhugumaan of isaanii gara cinaacha mormituu Kiristoositti ni kaa’u. Amma nuuf yeroo addunyaatti of makuu hin jiru. Daani’el carraa isaa keessatti, bakka isaa irra dhaabatee jira. Raajiiwwan Daani’elii fi Yohannis hubatamuu qabu. Isaan walii isaanii hiiku. Isaan dhugaa namni hundinuu hubachuu qabu addunyaadhaaf kennu. Raajiiwwan kun addunyaa keessatti dhugaa baatuu taʼuu qabu. Guutamuu isaanii keessatti bara dhumaa kana keessatti, isaan of isaanii ibsu.” Kress Collection, 105.

Yoo namni mormituun Kiristoosii farra taʼe papasiyaadha jechuun hin hubanne taʼe, inni gara cinaacha papasichaatti ni dhaaba; yookaan akkuma Yohaannis barreesse, qullaa taʼee ni deema, qaanii isaas ni mulʼisa. Bineensicha irratti moʼicha argachuun, bineensichi aangoo papasiyaatii fi waan hundumaa aangoo papasiyaatiin mulʼifame taʼuu isaa hubachuudha. Warri moʼicha argatanii papasichi nama cubbuu taʼuu isaa hubatan, fakkiin papasichaa mabdaʼa walitti makamuudhaa waldaa fi mootummaa bakka buʼuu isaa hubachuu qabu; waldaan immoo hariiroo sana toʼannaa jala galchitee jirti.

Kitaaba Daani’eel keessatti, caasaan bineensichaa, jechuun walitti makamuu mana amantii fi mootummaa, akka yakka mancaatii fiduutti fakkeeffamee dhihaata. Yakkichi cubbuudha; cubbuun bineensa paaphaasummaa ijaaru immoo yeroo mootonni humna isaanii aangoo paaphaasummaatti dabarssanidha. Kana gochuudhaan sagaagalummaa hafuuraa raawwatu; kunis Daani’eel keessatti yakka mancaatii fidu, Yohaannis keessatti immoo fakkii bineensichaati.

ⴰⵙⵙⵍⵉ ⵏ ⵓⵙⵙⴻⵏⴼⵍⵓⵍ ⵅⴼ ⵜⵓⵔⴰⴳⵜ ⵏ ⵓⴱⴰⴱⴰ ⵉⴳⴰ ⴰⴷ ⵢⴻⵜⵜⵡⴰⵙⵙⴻⵏ, ⵙ ⵓⵡⴰⵍ ⵏ ⵕⴱⴱⵉ, ⵎⴰⵙ ⵉⵡⵉⵏⴰⵙ ⵉⵏⵎⵓⵏⵏ ⵏ ⵎⵉⵔⵉⴽⴰ ⵜⴻⵣⵔⴻⵡ ⴰⵙⵓⴷⴷⵓ ⴰⴷ ⴳ ⵍⴰⵡⴰⵏ ⴰⵎⴻⵣⵡⴰⵔⵓ, ⵜⴻⵜⵜⵎⴻⵏⴷⴰⴷ ⵉⵙ ⴳ ⵡⴰⵣⴻⵍ ⵏ ⴰⵙⵙ ⵏ ⵍⴰⵃⴷ ⵉ ⵢⴻⵜⴷⴷⵓⵏ ⴷ, ⵙⵉⵏ ⴷⴻⴼⴼⵉⵔ ⴰⴷ ⵜⴻⵜⵜⵃⴻⵜⵜⴻⵎ ⴰⵎⴰⴹⴰⵍ ⴰⴽⴽⵯ ⴰⴷ ⵢⴻⵇⴱⴻⵍ ⴰⵙⵓⴷⴷⵓ ⴰⴷ ⵢⴰⴷⵏⵉⵏ.

Hariiroonnii waldaa fi mootummaa kan Ameerikaan Gamtoomte lafa irratti dirqamaan fe’u mootummaa addunyaa tokkoo (Tokkummaa Mootummootaa) of keessaa qaba; innis qindaa’ina sana keessatti humna to’ataa ta’ee papaasii wajjin walii galtee keessatti seena. Fakkeenya bineensichaa irratti mo’icha argachuun, akka Dubbii raajii Waaqayyootti fakkeenyi bineensichaa wantoota kanneenuma akka bakka bu’u hubachuudha.

ଆଜିର ପଶୁ ଏବଂ ପଶୁର ପ୍ରତିମା ଉପରେ ବିଜୟ ପ୍ରାପ୍ତ କରିବାରେ ପଶୁର (ପାପାସତ୍ତ୍ୱର) ଅଧିକାରର ଚିହ୍ନ ସମ୍ବନ୍ଧୀୟ ବୁଝାମଣା ଲାଭ କରିବା ମଧ୍ୟ ସମ୍ମିଳିତ ଅଟେ।

Mallattoo bineensaa akka Sanbata Waaqaatti dirqamaan eeguun mallattoo bineensichaati. Mallattoo sana irratti moʼannoo argachuuf, waaqeffannaan Dilbataa waaqeffannaa aduutii akka taʼe, akkasumas inni waaqeffannaa Baʼaal warra ormootaa irraa homaa gadi akka hin taane hubachuun barbaachisaadha. Moʼannoon kun dhugaa namni tokko iyyuu hamma inni namootarra dirqamaan kaaʼamutti mallattoo bineensichaa akka hin fudhanne of keessatti qabata.

> “Garuu Kiristiyaanonni dhaloota darban keessaa Dilbata kabajaa turan; kana gochuudhaan isaanii Sanbata Macaafa Qulqulluu eegaa jiran jechuun yaadanii turan; ammas waldoota amantii hundumaa keessatti, waldaa Kaatolikii Roomaa illee hin hambisin, Kiristiyaanonni dhugaan jiran, kanneen Dilbatni Sanbata Waaqa irraa murteeffame taʼuu isaa garaa qulqulluudhaan amanan jiru. Waaqayyo qulqullina kaayyoo isaanii fi amanamummaa isaanii fuula Isaa duratti ni simata. Garuu yeroo kabajni Dilbataa seera mootummaaatiin dirqisiifamu, addunyaanis dirqama Sanbata dhugaa ilaalchisee ifa argattu, yeroo sana namni kam iyyuu ajaja Waaqayyoo cabsuudhaan, seera aangoon isaa Roomaa qofa irraa alaa homaa ol hin qabneef ajajamu, kanaan Waaqayyo caalaa paaphasummaa ni kabaja. Inni Roomaafii humna dhaabbata Roomaan ajajame sana hojii irra oolchu sanaaf ulfina ni kenna. Inni bineensichaafi fakkii isaa waaqeffachaa jira. Yeroo sana namoonni dhaabbata Waaqayyo mallattoo aangoo Isaa taʼuu isaa ibse didanii, bakka isaa isa Roomaan mallattoo ol’aantummaa ishee taʼee filatte kabajan, kanaan mallattoo amanamummaa isaanii Roomaaf taʼe—‘mallattoo bineensichaa’—ni fudhatu. Dhimmichi akkasitti ifatti saba duratti kaaʼamee, isaanis ajajawwan Waaqayyoo fi ajajawwan namaa gidduutti filannoo akka godhanitti geeffaman booda qofa, warri yakka cabsuu keessatti itti fufan ‘mallattoo bineensichaa’ ni fudhatu.” The Great Controversy, 449.

Warri isaan bineensicha, fakkii bineensichaa fi mallattoo bineensichaa irratti injifannoo argatan, lakkoofsa maqaa isaa irrattis injifannoo argachuu qabu. Yeroo seenaa keessatti ejjituun Xiiroos hin irraanfatamin turetti, addunyaan Pirootestaantii papasummaan kiristoos mormaa taʼuu isaa ni beeka ture. Isaan Phaawuloos papasummaa “isa hamaa sana,” “nama cubbuu,” “dhoksaa jalʼinaa” fi “ilma badiisaa” akka ibse ni beeku ture; “Inni waan Waaqayyo jedhamee waamamu hundumaa yookaan waan waaqeffatamu hundumaa ni morma, ofiis isaan hundumaa irra ol of in kaasa; akkasitti akka Waaqayyootti mana qulqullummaa Waaqayyoo keessa taaʼee, akka inni Waaqayyo taʼe of agarsiisa.” Amma garuu ejjituun guddittiin Xiiroos irraanfatamteetti.

Bara darban darban darban turan ture, lakkoofsonni herregaa qubee, jechuunis gemaatriyaan, adda addaa turan; isaanis lakkoofsi “666” karaa fakkeenyaatiin paaphaasummaa akka bakka bu’u agarsiisu turan. Fakkeenyi beekamaan kana keessaa tokko immoo mataa uffata paaphaasii irratti jechoonni Vicarius Filii Dei akka barreeffamanidha. Vicarius Filii Dei jechuun “Bakka Bu’aa Ilma Waaqayyoo” jechuudha; kanaafis himannaa isaa jechuun mana qulqullummaa Waaqayyoo keessatti taa’ee, ofii isaa Waaqa jechuun dubbatu sana irratti xiyyeeffata. Qubeewwan Laatiinii Vicarius Filii Dei lakkoofsa dhibba jaha fi jahaatamii ja’a wajjin walqixa ta’u.

Bineensichi sun aangoo papal power dha; lakkoofsi isaas “666” jedhamee beekama; garuu namichi cubbuu sun bara 1798 keessatti madee duʼaa fudhatee ture, irraanfatameeras. Guyyoota dhumaa keessatti madeen duʼaa sun ni fayyifama; fayyifamuun madee duʼaa sanaas Ameerikaan Tokkummaan jalqaba saba ofii keessatti bineensichaaf fakkeenya tokko akka dhaabdu, achii immoo addunyaa guutuu wantuma sana akka gootu dirqisiisuu ishee adda baasa.

Fakkiin addunyaa bineensichaa lamaafi sadii ta’ee jira. Raajummaadhaan lama ta’a; walitti dhufeenya waldaa fi mootummaa irraa ijaarameera; garuu sadii ta’a, sababni isaas ajjeeftuu guddaa, bineensa, fi raajicha sobaa irraa kan ijaaramedha. Yommuu tokkummaan sadii isaanii, jechuun aangowwanuma addunyaa gara Armagedoonitti geessan sun, hundeeffamu, isaan bineensa mootummaa saddeettaffaa isa torban keessaa ta’e ni ta’u; akkasumas tokkummaa sadii mootummaa ja’affaatii ni ta’u. Lakkoofsi maqaa bineensichaa bara dhumaa keessatti deebi’ee “666” dha; inni mootummaa sadii, kanneen tokkoon tokkoon isaanii mootummaa ja’affaa keessaa kutaa ta’an, bakka bu’a.

Bineensicha, fakkaattii isaa, mallattoo isaa fi lakkoofsa maqaa isaa irratti moʼicha argachuun, hiika dubbii iccitii “saddeettaffaan torban keessaa dha” jedhu hubachuudha; kunis iccitii Daaniʼel boqonnaa lamaa ti, isa Daaniʼel hubachuuf kadhate. Kun kutaa Mulʼata Yesuus Kiristoos keessaa isa yeroo carraan araaraa cufamuuf jedhu keessatti hiikni isaa banamu dha; sababni isaas, akkuma Yohannis jedhe, “yeroon dhiʼaateera.” Kanaaf, warri moʼicha sana argatan ergamoota dhaʼichaawwan sana dhangalaasan wajjin akka jiranitti fakkeeffamu; sababni isaas, carraan araaraa cufamuuf jedhu dura yeroo muraasa keessatti moʼicha, jechuunis hubannoo raajii barbaachisaa taʼe, ni argatu.

Warri kan hubatan Mul’ata Yesus Kristos yeroo balballi araaraa cufamuuf jedhu sana dura hiikamee akka ibsamu, akkasumas lakkoofsi “666” mul’ata sana keessaa qaama tokko akka ta’e hubatan hin dagatan; mul’anni Hisqi’el boqonnaa saddeet keessaa guyyaa shanaffaatti, jechuunis guyyaa jahaffaa dura jiru irratti, ji’a jahaffaatti, waggaa jahaffaatti akka jalqabu. Xumura boqonnaa saddeetitti namoonni digdamii shanan aduutti sagadan; boqonnaan sagal ammoo warra chaappaa Waaqayyoo fudhatan eenyu akka ta’an ni ibsa.

Haalli mul’ataa sanaa mallattoo bineensichaa fi chaappa Waaqaati; mul’ataanis akkuma lakkoofsa “666”tiin fakkeeffameetti, yeroo qormaanni balbala Seera Dilbataa irratti cufamu dura xiqqoo ni banama. Garuu cufamuu qormaannaa kan Ameerikaa keessatti Seera Dilbataa irratti raawwatamu jedhamee ibsame sana, cufamuu qormaannaa ilmaan namaa hundaati miti; inni cufamuu qormaannaa isaanii qofa jechuun, warra Adventistii Guyyaa Torbaffaati.

Mul’anni kun akka Yerusaalem keessatti raawwatamaa jiruutti fakkeeffamee dhihaate; Yerusaalemis mallattoo Waldaa Adventistii Guyyaa Torbaffaati. Yeroo seerri Dilbataa Ameerikaa keessatti ba’u, Adventistoonni Guyyaa Torbaffaa qofa garee achii fi yeroo sanatti ifa Sanbataa itti gaafatamummaa isaanii irratti gaafataman ta’u.

> “Yoo ifni dhugaa siif dhihaatee, Sanbata mootummaa afraffaan ajajame sana siif mul’isee, eegumsa Dilbataatiif Dubbii Waaqayyoo keessatti hundeen tokko illee akka hin jirre si agarsiisee iyyuu, ati garuu amma iyyuu sanbata sobaa sanaatti maxxantee, Sanbata Waaqayyo ‘guyyaa koo qulqulluu’ jedhu qulqulleessitee eeguu didda taanaan, mallattoo bineensaa ni fudhatta. Kun yoom raawwatama?—Yeroo ati labsa si ajaju sanaaf abboomamtee, Dilbata hojii irraa dhaabachuun Waaqayyoon waaqeffachuuf ajajamu sanaaf mootummaa kennitu, yeroo ati Kitaaba Qulqulluu keessatti Dilbanni guyyaa hojii idilee ta’uu isaa malee waan biraa ta’uu isaa agarsiisu jechi tokko illee akka hin jirre beekaa jirtutti, mallattoo bineensaa fudhachuuf walii galta, chaappaa Waaqayyoo immoo didda. Yoo mallattoo kana adda keenya irratti yookaan harka keenya irratti fudhanne, murtoon warra ajajamuu didan irratti labsame nurra bu’uu qaba. Chaappaan Waaqayyoo isa jiraataa garuu warra qalbii isaanii guutuudhaan Sanbata Gooftaa eegani irratti kaa’ama.” Review and Herald, Ebla 27, 1911.

Mul’anni Hisqi’el boqonnaa saddeet irraa kaasee hanga boqonnaa kudha tokkotti jiru, seenaa yeroo balballi araaraa Yerusaalem irratti cufamutti geessu ni adda baasa. Innis akka guyyaa tokko qofa lakkoofsi “666” dhufu dura raawwatamaa jiruutti ibsameera; boqonnaan saddeettis fincila Yerusaalem keessaa sadarkaan sadarkaadhaan hammaachaa deemu tokko ni agarsiisa; fincilichi kunis dhuma irratti namoonni aangoo qaban aduutti sagaduudhaan xumurama; kanaanis mallattoo bineensichaa ni fudhatu.

Boqonnaa sagal, ergamaan tokko Yerusaalem keessa darbaa akka jiru ni mul’isa (kanas guddina adeemsa tokkoo adda baasa), akkasumas utuu ergamoonni balleessan boodarra namoota chaappaa sana hin qabne hundumaa ajjeesanii dura, garee tokko irratti mallattoo kaa’a. Boqonnaaleen lamaanis seenaa adeemsa irra deemu tokko ni bakka bu’u; seenaa isa seera Dilbataa geessu, bakka gareen tokko aduu duratti sagaduu fi inni kaan immoo chaappaa Waaqayyoo fudhatu. Ergasii hamoonni Yerusaalem keessaa ni buqqifamu, sababiin isaas seerri Dilbataa hamoota fi ogeeyyii ni addaan baasa.

Mallattoon Kitaaba Hisqiʼeel boqonnaa sagal keessatti bakka buʼame, mallattoo sanuma Kitaaba Mulʼataa boqonnaa torba keessatti bakka buʼamedha.

> “Yoo taatewwan akkanaa yoo dhufan, murtiiwwan guguddoo akkasii addunyaa yakka irratti yoo dhufan, sabni Waaqayyoo eessa keessa baqannaa argata? Aarii sun hamma darbuutti akkamitti eegumsa jala tursiifamu? Yohaannis wantoota uumamaa—raafama lafaa, bubbee cimaa, fi walitti bu’iinsa siyaasaa—ergamoota afuriin qabamanii jiranitti fakkeeffamanii arga. Bubbeen afran kun Waaqayyo akka gad dhiifaman jedhu hamma dubbatutti to’annoo jala jiru. Achitti nageenyi mootummaa Waaqayyoo jira. Ergamonni Waaqayyoo ajaja Isaa raawwatu; tajaajiltoonni Waaqayyoo adda isaanii irratti hamma chaappaan mallatteeffamanitti bubbee lafa irraa deebi’anii qaban; akka bubbeen lafa irratti, galaana irratti, yookaan muka kamiyyuu irratti hin bubbulleef. Ergamaan jabaan bahaan irraa (yookaan aduun baatu irraa) ol ba’aa jiru ni mul’ata. Ergamaan kun inni ergamoota hundumaa caalaa jabaatu harka isaa keessatti chaappaa Waaqayyo jiraataa qaba, yookaan kan Isa kophaa duwwaa jireenya kennuu danda’u, kan adda irratti mallattoo yookaan barreeffama barreessuu danda’u qaba; isaanis warra isaanii irratti duutiin hin moone, jireenyi bara baraa kennamuuf jiru. Sagaleen ergamaa isa ol-aanaa kanaatu ergamoota afran sanaaf hojii kun hamma raawwatamutti bubbee afran sana akka qabanii tursiisan ajaja kennuuf aangoo qaba ture; erga sana booddees inni yeroo gad dhiifaman waamicha kennuuf.”

> Warri inni biyya lafaa, foonii fi Seexana moo’an, warra filatamoo ta’anii chaappa’a Waaqa jiraataa ni argatu. Warri harki isaanii qulqulluu hin ta’in, garaan isaanii qulqulluu hin ta’in, chaappa’a Waaqa jiraataa hin qabaatan. Warri cubbuu yaadanii hojii irra oolchaa jiran ni darbamu. Warra qofa kanneen ilaalcha isaanii keessatti fuula Waaqayyoo duratti, Guyyaa Araaraa guddaa antitiipikaalaa keessatti akka namoota qalbii jijjiirratanitti fi cubbuu isaanii himatanitti iddoo isaanii guutan, akka warra eegumsa Waaqayyootiif maluitti ni beekamu, ni mallatteeffamus. Maqaan isaanii warra jabaatanii mul’achuu Fayyisaa isaanii ilaalaa, eegaa, dammaqinaan hordofaa jiran—akka warra barii eegu caalaa caalchifanii fi hawwii guddaadhaan—chaappaa fudhatan keessaa ni lakkaa’ama. Warri, yeroo ifni dhugaa hundi lubbuu isaanii irratti ibsaa jiru, hojii amantii isaanii labsatan sanaan wal siman qabaachuu kan qaban ta’anii, garuu cubbuudhaan gowwoomfamuun waaqolii tolfamoo garaa isaanii keessatti dhaaban, lubbuu isaanii fuula Waaqayyoo duratti mancaasan, akkasumas warra cubbuu keessatti isaanii wajjin tokkummaa qaban xureessan, maqaan isaanii macaafa jireenyaa keessaa ni haqama; ibsaa isaanii keessatti zayitii tokko illee hin qabne ta’anii, dukkana halkan walakkaa keessatti ni dhiifamu. “Isin maqaa Koo sodaataniif garuu Aduun Qajeelinaa baallee Ishee keessatti fayyina qabattee ni baati.”

> “Mallattoon kun tajaajiltoota Waaqayyoo kun isauma Hisqiʼeel mulʼataan keessatti argisiifame sana dha. Yohaannis immoo mulʼata kana baayʼee nama raasisu kanaaf dhuga-bahaa ture. Inni galaanaa fi dalga isaa gurraachaa aduuddan gurraachaa dhageesse, onneen namootaas sodaadhaan dadhabaa jiraachuu isaanii arge. Inni lafti sochoofamuu, tulluuwwanis gara gidduu galaanaatti darbamuu isaanii arge (kunis akka jechaatti taʼaa jira), bishaan isaas gurraachaa fi jeeqamaa taʼuu isaa, tulluuwwanis burqa’insa isaa irraa kaʼee raafamuu isaanii arge. Inni dhaʼichaawwan, dhukkuboota daddarboo, beela, fi duuti ergama isaanii isa suukanneessaa raawwataa jiran akka isaatti argisiifame.” Testimonies to Ministers, 445.

ସାତମ ଅଧ୍ୟାୟର ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟରେ ଉଲ୍ଲେଖିତ ଏକ ଶତ ଚୁଆଳିଶ ହଜାରଙ୍କର ମୋହରାଙ୍କନ, ଏହିଜିକିଏଲଙ୍କ ନବମ ଅଧ୍ୟାୟରେ ମଧ୍ୟ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରାଯାଇଛି, ଏବଂ ଯେ ଦୂତ ମୋହରାଙ୍କନ କରନ୍ତି, ସେହି ଦୂତ ପୂର୍ବ ଦିଗରୁ ଉଦୟ ହେଉଥିବା ସର୍ବଶକ୍ତିଶାଳୀ ଦୂତ ଅଟନ୍ତି। ଯେମାନେ ନଷ୍ଟ ହୋଇଯାନ୍ତି, ଯେମାନଙ୍କ ନାମ ଜୀବନର ପୁସ୍ତକରୁ ମଚାଯାଏ, ସେମାନଙ୍କୁ “ଦୀପସହିତ ସେମାନଙ୍କ ପାତ୍ରରେ କୌଣସି ତେଲ ନଥିବା” ବୋଲି ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରାଯାଇଛି। ଏହିଜିକିଏଲଙ୍କ ଅଷ୍ଟମରୁ ଏକାଦଶ ଅଧ୍ୟାୟ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତର ଦର୍ଶନରେ ଥିବା ଏହି ଦୁଇ ଶ୍ରେଣୀ, ମାଥିଉ ପଚିଶମ ଅଧ୍ୟାୟର ଜ୍ଞାନୀ ଓ ମୂର୍ଖ କୁମାରୀମାନେ ଅଟନ୍ତି, ଏବଂ ତେଣୁ ସେମାନେ ଆଡଭେଣ୍ଟିଷ୍ଟମାନେ ଅଟନ୍ତି।

> “Fakkeenyi durbaa kudhanii Mattaayos 25 keessa jiruu, muuxannoo saba Adooleessitootaas ni agarsiifti.” The Great Controversy, 393.

ସିଷ୍ଟର ହ୍ୱାଇଟ୍ ବିଶେଷଭାବେ ଯିହେଜ୍କିଏଲଙ୍କ ଦର୍ଶନର ଯେରୁଶାଲେମକୁ ଆଡ୍ଭେଣ୍ଟିଜ୍ମ ବୋଲି ଚିହ୍ନଟ କରନ୍ତି:

> “Uummanni Waaqayyoo dhugaan, warri hojii Gooftaa fi fayyina lubbuulee garaa keessa qabatan, cubbuu yeroo hundumaa akkuma amala isaa isa dhugaa, akka waan cubbamaa taʼeetti ni ilaalu. Yeroo hundumaa isaan gama amanamummaa fi cubbuulee salphaatti uummata Waaqayyoo marsanii qabaniin irratti ifatti dubbachuu ni dhaabbatu. Addumaanis hojii isa xumuraa waldaa sanaaf, yeroo chaappessuu nama kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii warra teessoo Waaqayyoo duratti mudaa malee dhaabbatan keessatti, dogoggora uummata Waaqayyoo jedhaman sanaa gadi fageenyaan ni dhagaʼu. Kun fakkeenya raajichi hojii isa dhumaa sana namoota harka isaanii keessatti tokkoon tokkoon isaanii meeshaa qalmaa qabaniin ibseen humnaan ni mulʼata. Namni tokko isaan keessaa uffata quncee talbaa uffatee ture; cinaacha isaattis qalamii barreessaa qaba ture. ‘Gooftaanis akkana isaan jedhe, Gidduu magaalattii keessa, gidduu Yerusaalem keessa darbi; warra wantoota jibbisiisoo ishee gidduutti hojjetamaniif hafuura baafatanii booʼan hunda adda isaanii irratti mallattoo kaaʼi.’” Dhuga-baatota, jildii 3, 266.

Mul’anni Hisqi’el boqonnaa saddeetii hamma kudha tokkootti jiru, seenaa Adveentizimii isa seera Dilbataa dura geessuu fi yeroo seera Dilbataa irratti ta’u kallattiidhaan ilaallata. Innis gareewwan waaqeffattootaa lamaan Yerusaalem keessa jiran (Adveentizimii) adda baasa; akkasumas mul’ata Yesuus Kiristoos isa yeroo karoorri araaraa cufamutti dhihaachuuf jiru dura hiikamu wajjin raajii ahaan walqabata; sababiin isaas wabiiwwan isaa jalqabaa lakkoofsa “666” fakkeenya raajii keessatti kaa’u. Kana gochuudhaanis, wantoota afur kan ogeeyyiin guyyoota dhumaa keessatti injifachuu qaban keessaa tokko adda baasa; wantoonni afur sunis ifa isa saddeettaffaa, kan “torban keessaa” ta’e, keessaa qooda qabu. Mul’anni Yohaannis kudha shanis, warri papaasii isa halluuwwan fakkeenyaa afur irratti injifatan faarfannaa Musee fi Hoolichaa akka faarfatan adda baasa.

Guyyaa sanatti isaa keessatti, Isaayaas boqonnaa digdamii-torbaffaa keessatti, qajeelonni guyyoota dhumaa faaruu iddoo wayinii faarfatu akka ta’an ni dubbata; kunis faaruu yeroo Inni Hoolichi gidduu namootaa deddeebi’ee turetti faarfate, kan saba filatamaa ta’e tokko yeroo saba filatamaa haaraan filatamaa jirutti darbamuu isaanii ibsu dha. Faaruun sun yeroo mallattoon Hisqi’el sagal fi Mul’ata Yohaannis torba keessatti kaa’amutti, “warra ogeeyyii” guyyoota dhumaatiin faarfatama. Mul’anni Hisqi’el boqonnaawwan saddeet irraa hamma kudha-tokkootti argamu, faaruu sanauma keessaa kutaa tokko dha.

Barumsa kana barruu itti aanu keessatti itti fufna.

> “Uummanni Waaqayyoo isa dhugaan, kan hafuurri hojii Gooftaa fi fayyina lubbuu garaa isaanii keessatti jiru, yeroo hundumaa cubbuu akka amala isaa isa dhugaa, isa cubbamaa ta’etti ilaalu. Isaan yeroo hundumaa badiiwwan salphaatti uummata Waaqayyoo marsanii qabatan irratti amanamummaadhaanii fi ifatti hojjechuu cinaa dhaabbatu. Addumatti hojii xumuraa waldaa keessatti, yeroo chaappaa nama kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii, warra teessoo Waaqayyoo duratti mudaa malee dhaabbatan sana keessatti, hammina uummata Waaqayyoo jedhamanii waamaman ni caalaatti gadi fageenyaan ni hubatu. Kun fakkeenya raajichaa keessatti hojii isa dhumaa, fakkiin namoota tokkoon tokkoon isaanii harka isaanii keessatti meeshaa ajjeechaa qaban jedhuun jabinaan ibsameera. Isaan keessaa namni tokko uffata quncee talbaa uffatee, cinaacha isaattis qartuu barreessaa qaba ture. ‘Gooftaanis isaatiin, Gidduu magaalaa, gidduu Yerusaalem keessa darbi; namoota jibbinsa isaanii irraa aaduu fi wantoota jibbisiisoo ishee gidduutti hojjetaman hundumaatiif aasan hunda adda isaanii irratti mallattoo kaa’i jedhe.’

> “Yeroo kana keessatti warri marii Waaqayyoo keessa dhaabatan eenyufa? Isaan dogoggora saba Waaqayyoo jedhamee ofiin waamamu gidduutti jiru jechuun ni danda’ama jechuun dhiifamaafii sababa kennanii, warra cubbuu ifatti ceepha’anitti immoo, yoo ifatti ta’uu baate iyyuu garaa isaanii keessatti komatanidhaa? Isaan warra sanitti mormanitti of dhaabanii, warra dogoggora hojjetan wajjin mootummaa qalbii isaanii irraa walii galuudhaan isaanii wajjin hiriiranidhaa? Lakki, matumaa! Yoo isaan hin qalbii jijjiirratanne, hojii mootummaa Seexanaa kan warra ba’aa hojii kanaa baatan cunqursuufi harka cubbamtoota Xiyoon keessaa jabeessuu dhiisuu baatan, mallattoo ragaa mirkaneessaa chaappaa Waaqayyoo matumaa hin argatan. Isaan badiisa waliigalaa warra hamaa keessatti ni kufu; kunis hojii namoota shanan meeshaa fixinsaa baataniin fakkeeffameera. Qabxiin kana of eeggannoodhaan hubadhaa: Warri mallattoo qulqulluu dhugaa, humna Hafuura Qulqulluu tiin isaan keessatti hojjetame, isa namicha uffata quncee talbaa uffateen fakkeeffame sana fudhatan, warra “jibbinsa hundumaa mana qulqullummaa keessatti hojjetamu hundumaaf himee aaduu fi boo’an” dha. Jaalalli isaanii qulqullinaaf qaban, ulfinaafi mootummaa Waaqayyoo tiif qaban akkas guddaadha; akkasumas cubbuun hammina isaa hamma malee akka ta’e ifatti waan arganiif, isaan akka dhiphina cimaa keessa jiranitti, jechuunis himee aaduu fi boo’uutti fakkeeffamaniiru. Boqonnaa saglaffaa Hisqi’el dubbisaa.”

> “Garuu ajjeechaan waliigalaa warra garaagarummaa balʼaa cubbuu fi qajeelummaa gidduu jiru akkasitti hin argine hundumaa, akkasumas akka warra mootummaa Waaqayyoo keessatti dhaabatanii mallattoo argatan sanaatti hin dhaggeeffanne hundumaa, ajaja namoota shanan meeshaa qalmaa qabaniif kenname keessatti ibsameera: ‘Isa duukaa magaalattiidhaan darbii, rukutaa; iji keessan hin mararamin, garaas hin laafin; jaarsotaafi dargaggoota, dubrawwan, daaʼimman xixinnoo, dubartootas guutummaatti fixaatii ajjeesaa; garuu nama mallattoo qabu tokko iyyuu hin dhihaatinaa; mana qulqullummaa Koo irraas jalqabaa.’ Testimonies, jildii 3, 266, 267.”

Back to Articles