Article

# Kitaaba Daaniʼel - Lakkoofsa Soddoma Jaha

ସ୍ୱପ୍ନବାଣୀମୟ ପ୍ରତୀକତ୍ୱରେ ନେବୁଖଦ୍ନେଜର: ମିଲେରାଇଟ୍ ଆନ୍ଦୋଳନର ଐତିହାସିକ ଚିହ୍ନସୂଚକମାନଙ୍କୁ ଏବଂ ଉଲାଇ ନଦୀର ମୁଦ୍ରାଙ୍କିତ ଦର୍ଶନକୁ ଉଦ୍ଘାଟିତ କରିବା

Author

Jeff Pippenger

Published

December 31, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Daani’el boqonnaan tokkoo seenaa ergamoota jalqabaa fi lammaffaa Hagayya 11, 1840 irraa jalqabee hamma Onkoloolessa 22, 1844tti ni bakka bu’a. Daani’el boqonnaan afur seenaa ergamoota jalqabaa fi lammaffaa bara 723 Dh.K.D. irraa jalqabee hamma Onkoloolessa 22, 1844tti illee ni ilaallata. Dhugumatti, mala bokkaa boodaa kan “sararaa irratti sararaa” jedhu malee kana arguun hin danda’amu.

Nebukadnezaar boqonnaa afuraffaa keessatti mallattoo raajii baayʼee walxaxaa dha. Yommuu seenaa Wiiliyaam Miiler keessatti hiikni mulʼata Laga Ulaay hiikamu isaa irratti yaaduu jalqabnu, inni maal akka bakka buʼu of yaadachiisuun barbaachisaa dha. Abjuun lammaffaan Nebukadnezaar, akkuma abjuu lammaffaa Wiiliyaam Miiler irraa adda hin taaneen, “yeroo torba” kan Leewwota digdamii jahaa bakka buʼe; kunis hariiroo raajii isa guutummaa kitaaba Daaniʼeel walitti dhufu dha. Daaniʼeel abjuu Nebukadnezaar isa boqonnaa afuraffaa hiike yommuu turetti, murtii dhufu tokko irraa isa akeekkachiise; akkas gochuudhaanis ergaa ergamaa jalqabaa isa bara 1798tti “yeroo dhumaa” keessatti seenaatti dhufe fakkeesse.

Yommuu murtiin Nebukadnezaar akeekkachiifame sun gaʼuu qabu gaʼetti, dhufaatiin isaa Onkoloolessa 22, 1844, yeroo murtiin qorannoo jalqabe fakkeenyaan agarsiise. Boqonnaa afur keessatti, ergaan akeekkachiisaa Daaniʼeel kenne, akkasumas dhufaatiin murtii sanaa isa ergaa akeekkachiisaa wajjin walqabatu, jecha “saʼaatii” jedhuun bakka buufaman. “Saʼaatiin” murtii Nebukadnezaar “saʼaatii” murtii Waaqayyoo isa ergaa ergamaa isa jalqabaa keessatti argamu bakka buʼe. Akkasumas “saʼaatii” seera Dilbataa, yeroo murtiin raawwachiisaa Waaqayyoo jalqabu fakkeenyaan agarsiise. Kutaan boqonnaa afurffaa Daaniʼeel isa dhufaatii ergaa ergamaa isa jalqabaa bara 1798, fi dhufaatii ergamaa isa sadaffaa Onkoloolessa 22, 1844, kan jecha “saʼaatii” jedhuun mallatteeffame bakka buʼu, ergasii irra deebiʼamee balʼinaan ibsame. Tooftaan irra deebiʼanii balʼisuu kun tooftaa raajii keessatti irra deddeebiʼee mulʼatudha; garuu keessumaa kitaaba Daaniʼeel keessatti.

Yommuu Nebukadnezaar gara “sa’aatii” murtii, jechuunis gara “yeroo torbanii” sana gaʼetti, murtiin isaa jalqabame; achiis inni akka mootii kaabaa taʼee murtii bara 723 Dh.K.D. mootummicha kaabaa Israaʼel irratti buʼe bakka buʼe. Inni garaa bineensaa isaaf kenname; raajii Macaafa Qulqulluu keessatti bineensi mootummaa dha; kanaafis bara 723 Dh.K.D. irraa jalqabee hamma 1798tti inni bifa lamaan waaqeffannaa mootummaa waaqa-tolchee, isa yeroo baayʼee mata-duree kitaaba Daaniʼel taʼe, bakka buʼe.

Guyyoota kudha lamaa fi jahaatamaaf, kan waggoota kuma tokkoo dhibba lamaa fi jahaatama bakka buʼu keessatti, inni humna balleessituu waaqeffannaa mootummaa agarsiise; achiis guyyoota kudha lamaa fi jahaatama kan biraa keessatti, kanis waggoota kuma tokkoo dhibba lamaa fi jahaatama agarsiisu, inni humna balleessituu paaphaasummaa agarsiise. Garaan humnoota balleessituu lamaanis tokkuma ture; paaphaasummaan jechuun salphaatti waaqeffannaa mootummaa jechuun qofa, bifa Kiristaanummaa uffate dha.

“Dhuma baraa”tti, kan mallattoo Daani’el boqonnaa kudha lammaffaa keessatti ibsame ta’ee, yeroo “dhumaatii” bara 1798 agarsiisu sanatti, mootummaa isaa isaaf deebifame. Dhugaan baatuu Daani’el 4 fi Hafuurri Raajii, yeroo mootummaa isaa “dhuma baraa”tti isaaf deebifametti inni nama jijjiirame akka ture adda baasa. Ergasii inni dhugaawwan gurguddoo afurii kan raajii ta’an keessaa mallattoo raajii ta’a. Inni humna jawwee kan warra mootummaa amantii waaqeffannaa tolfamaa bakka bu’e, isa inni walakkaa jalqabaa “yeroo torbaa” isaa keessatti bakka bu’e, fi humna bineensaa isa inni walakkaa boodaa “yeroo torbaa” isaa keessatti bakka bu’e gidduutti hidhaa raajii ta’a. Akka mallattoo humnoota lamaan sanaatti, akka mootummaa deebifamee bara 1798 dhaabatuutti, inni ergasii humna sadaffaa isa mancaasu (raajii sobaa) bakka bu’a; inni sun waggoota mallattoo torbaatamaaf mootummaa qabaachuuf ture, yeroo sagaagaltuun Xiiros irraanfatamte sanatti. Akka mootii Baabilonitti, Nebukadnezzar humnoota sadan isa guyyoota dhumaa keessatti Baabilon isa ammayyaa ta’an gidduutti hidhaa raajii bakka bu’a; kunis achiin booda addunyaa gara Armagedonitti geessa.

Innis dhaloota Ameerikaa akka bineensa lafaa taʼetti illee bakka buʼe; inni bara 1798tti akka hoolaa jalqabe, kunis muuxannoo isaa kan jijjiiramaa taʼeen mootummaa qaba ture. Akkasumas yeroo wal fakkaataatti gaanfa lamaan bineensa lafaa sanaa bakka buʼa ture; isaanis mootummaa paartii mootummaa ummataa (Republicanism) fi mootummaa amantii Pirootestaantummaa (Protestantism) taʼanii, humna Ameerikaa kan agarsiisan yoo taʼan, kunis waan isheen saba addunyaa keessatti caalaatti eebbifamte akka taatu ishee dandeessise ture. Haa taʼu malee, dhuma waggoota mallattoo torbaatamii sanatti gaanfi lamaan sun mootummaa paartii mootummaa ummataa irraa kufe fi mootummaa amantii Pirootestaantummaa irraa kufe taʼanii bakka buʼamu turan; gaanfi lamaanis garee lama-lamaan qoodamu turan. Gaanfi mootummaa paartii mootummaa ummataa keessaa, paartiin Dimookiraatii ifatti qajeeltoota qulqulluu Heera mootummaa tuffatu, fi paartiin Riphaabilikaan ofiin eegdota fi gootota Heera mootummaa jechuun himatu, garuu dhugumaan qajeeltoota qulqulluu Heera mootummaa sanaa ganuu isaa, yeroo sanattis aadaa fi duudhaa qajeeltoota galmee qulqulluu sana keessaa jiran caalchisanii filatan, of keessaa qaba ture.

Gareen lamaan kunneen bara Kiristoositti Saaduuqotaa fi Fariisotaa tiin fakkeeffaman. Hafuuriin Saaduuqotaa fi Fariisotaa immoo gaanfa Pirotestaantummaa gantummaa keessatti ni mul’ata; gosti tokko waaqeffannaa Dilbataa yoo deeggare, inni kaan immoo waaqeffannaa Sanbataa ni deeggara. Haalli Nebukadnezaar “dhuma guyyootaatti,” bara 1798tti geeddaramuun isaa, Ameerikaa Yunaayitidii fi gaanfota bineensa lafaa lamaan sirriitti bakka bu’a. Mallattooleen sadan hundinuu—bineensi lafaa fi gaanfoti isaa lamaan—hoolaa irraa gara jawweetti jijjiiramuuf murtaa’anii turan.

“ସାତ କାଳ”ର ଶେଷରେ ନେବୁଖଦ୍ନେଜର ସେହି ସଂଯୋଗ-ସୂତ୍ରକୁ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କଲେ, ଯାହା ତାଙ୍କର ପ୍ରକୃତ ବାବିଲୋନ ରାଜ୍ୟକୁ ଶେଷ ଦିନଗୁଡ଼ିକର ଆଧୁନିକ ବାବିଲୋନର ପ୍ରତୀକ ଭାବେ ପରିଚିତ କରାଇଥିଲା; ଏବଂ ସେହି ଆଧୁନିକ ବାବିଲୋନ ନାଗ, ପଶୁ ଓ ମିଥ୍ୟା ଭବିଷ୍ୟଦ୍ଦକ୍ତାଙ୍କୁ ନେଇ ଗଠିତ। ସେ ଏହା ସହିତ ସେହି ତିନୋଟି ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୂଳକ ସତ୍ତାଙ୍କୁ ମଧ୍ୟ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କଲେ, ଯାହାଙ୍କୁ ଦୁଇଟି ଶିଙ୍ଗ ଥିବା ପୃଥିବୀର ପଶୁ ଦ୍ୱାରା ପ୍ରତୀକୀକୃତ କରାଯାଇଛି, ଏବଂ ଯାହା ତୀରର ବେଶ୍ୟା ଭୁଲିଯାଇଥିବା ସତରି ପ୍ରତୀକାତ୍ମକ ବର୍ଷ ଅବଧିରେ ମେଷଶାବକରୁ ନାଗରେ ପରିବର୍ତ୍ତିତ ହୁଏ। ଏହା ଗଭୀର ଅର୍ଥବାହୀ ଯେ ତାଙ୍କର ପ୍ରକୃତ ରାଜ୍ୟ ହିଁ ସେହି ରାଜ୍ୟର ଆଦର୍ଶ-ପ୍ରତୀକ, ଯାହା ସତରି ପ୍ରତୀକାତ୍ମକ ବର୍ଷ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଶାସନ କରେ।

Mallattoon boqonnaa afur keessatti argamu, gubbaa boqonnaa tokkoo irra kaaʼamee hojii irra ooluu qaba. Yommuu hojii irra oolu kun godhamu, inni mallattoolee seenaa Millerite walitti fida; akkasumas dhugaawwan mulʼata laga Ulai keessaa yeroo sana hiikaman keessaa hedduu ni mirkaneessa. Buʼuuraa fi utubaan giddu-galeessaa sochii Millerite, gaaffii fi deebii Daaniʼel boqonnaa saddeet, lakkoobsa kudha sadii fi kudha afur keessatti argamudha. Gaaffiin sunis, “Mulʼanni waaʼee aarsaa yeroo hundaatiif, fi fincila onaa gochuu, qulqulloonnii fi loltoonni miilla jalatti dhidhiitaman akka kennamaniif, hamma yoomitti?” jedhu ture.

Dubbii dheeraadhaaf, yoo kumaatamaan ta’uu baate iyyuu, jechoota Macaafa Qulqulluu keessatti dabalamanii jiran keessaa, jecha dabalame “aarsaa” qofatu hafuura kaka’umsaatiin barruu sana kan hin taane ta’ee adda baafame. Yommuu jechi sun sirriitti keessaa baafamu, “guyyaa-guyyaa” fi “irreecha” humnoota lama kan gar-maleessan adda ta’an akka ta’an ifatti mul’isa. Obboleettii White ifatti akka ibsituutti, jechi “aarsaa” ogummaa namaatiin dabalfamee barruu sana irratti hin hojjetu; kutaa sanuma keessatti immoo, warri Miller “guyyaa-guyyaa” waaqeffannaa mootummaa waaqota sobaa akka ta’e adda baasuu isaanii keessatti sirrii turan jedhee ibsiti. Jechoonni naannawaa gaaffii lakkoofsa kudha sadii keessa jiran, barreessota Obboleettii White keessaa Kiristoosiin of eeggannoodhaan adda baafaman; yeroo barruulee sanaa fi qajeelfama dabalataa hafuura kaka’umsaatiin kennametti bulfamu, gaaffiin sun, “Mul’anni humnoota lama kan gar-maleessan, jechuunis waaqeffannaa mootummaa waaqota sobaa fi abbaa-phaaphaasummaa, warra mana qulqullummaa fi saba Waaqayyoo lamaan isaanii iyyuu miilla jalaan dhidhiitanii turan ilaallatu kun hamma yoomiitti?” jedhu.

Kanaafuu, yeroo dhumaatti, bara 1798 keessatti Nebukadnezar argamuun isaa, nama jijjiirame tokko akka bakka bu’u agarsiisa; kanaafis inni “warra ogeeyyii” utubaa giddugaleessaa fi hundee Adventizimii hubatan bakka bu’a. Jijjiiramni isaa “warra ogeeyyii” warra “dabalata beekumsaa” yeroo sana baname hubatan adda baasa; garuu fakkeenyi raajii isaa mataan isaa seenaa dhimma gaaffii kanaa ta’e ifatti ibsa: “humni balleessituu paganizimii fi paapalizimii kan saba Waaqayyoo (maccaa) fi qulqullina Waaqayyoo miilla jala dhidhiitu sanaa mul’anni kun hammam yeroo dheeraa turuu qaba?” Akka mallattoo “durba ogeettii” “dabalata beekumsaa” hubattuutti, inni William Miller bakka bu’a; sababiin isaas, seenaa yeroo “dhumaatti,” bara 1798tti jalqabame keessatti, Miller mallattoo warra “ogeeyyii” ta’eeti.

Nebuukadnezaariin mallattoon daandii bara “dhuma yeroo” ti; yeroo inni boqonnaa tokko irra kaaʼamutti, innis yeroo sana ergamaa jalqabaa dhufu ni bakka buʼa; sababni isaas, boqonnaa afur keessatti “saʼaatiin” Daaniʼel ergaa akeekkachiisaa Nebuukadnezaariif kennu, yeroo ergamaan jalqabaa dhufe mallatteessa; kunis bara 1798 ture. “Saʼaatiin” murtiin Nebuukadnezaar itti dhufe, “saʼaatii” jalqaba murtii qorannoo Waaqayyoo kan Onkoloolessa 22, 1844tti jalqabe bakka buʼe. Mallattoolee daandii fakkeenya Nebuukadnezaarii boqonnaa afur keessatti uumamanis, 723 Dh.K.D., 538, 1798 (yeroo dhumaa) fi Onkoloolessa 22, 1844 dha.

Mallattoon seenaa Miilaariitotaa keessatti, boqonnaa tokkoffaa Daani’eel keessatti, Yehoyaaqiim irraa jalqabu; inni humneeffamuu ergaa jalqabaa kan bara 1798tti “yeroo dhumaa”tti gahe keessaa fakkeenya dha. Humneeffamuun ergaa jalqabaa, kan Yehoyaaqiimiin bakka buufame, Hagayya 11, 1840 agarsiisa. Mo’amuun Yehoyaaqiim bulchiinsa Baabilon waggaa torbaatama jalqaba; kun immoo ajaja Qiiroosiin xumurama. Boqonnaan tokkoffaan Daani’eel adeemsa qorumsa sadarkaa sadiitti raawwatamu adda baasa; inni qorumsa nyaataa fakkeessuun ibsamee, itti aansuun qorumsa mul’ataa, kan dhuma irratti qorumsa litimusii xumuru dha. Qorumsi sadan sun Hagayya 11, 1840 bakka bu’u; yeroo ergamaan jabaan, kan nama biraa osoo hin ta’in Yesus Kiristoosuma ta’e, macaafa xinnaa tokkoo wajjin samii irraa gad bu’e, kan yeroo sana uummanni Waaqayyoo “nyaachuu” qabu ture; akkuma Daani’eelii fi namoonni sadan kabajamoon nyaata Baabilon irra, nyaata biqiltuu filatanitti.

Qormaata sana keessatti qorumsi lammaffaan mul’achuu diduu waldoota Pirootestaantii ergaa Miilerii (ergamaa isa jalqabaa) bakka buʼe; yeroo sanatti sochiin Miilerootaa fi waldoonni Pirootestaantii, yeroo sana irraa eegalee gahee isaanii isa raajii akka Pirootestaantizimii gantummaa qabuutti jalqaban, gidduutti addaan baafamuun mul’achuu dandaʼe. Garaagarummaan gosa lamaan sanaa akkuma foon Daani’eelii fi hiriyoota isaa sadii nyaata samii nyaachuu isaaniitiin, nyaata Baabiloon irra, ifaa fi coomaa taʼee mulʼate sanaatti ifatti mulʼataa ture. Garaagarummaan sun dhuma bara Macaafa Qulqulluu 1843tti (Epril 19, 1844), yeroo yeroon turtii fakkeenya durboota kudhanii gaʼetti, ifatti mallatteeffame.

ᱛᱮᱥᱨᱟ ᱯᱟᱨᱤᱠᱥᱟ, ᱚᱠᱚᱭ ᱞᱤᱴᱢᱟᱥ ᱯᱟᱨᱤᱠᱥᱟ ᱛᱟᱦᱮᱸᱠᱟᱱᱟ, ᱚᱠᱴᱚᱵᱚᱨ 22, 1844 ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹ ᱮᱢ ᱮᱫᱟ, ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱛᱤᱱ ᱵᱚᱪᱷᱚᱨ ᱛᱟᱭᱚᱢ, “ᱚᱠᱛᱚ” ᱦᱮᱡ ᱮᱱᱟ ᱚᱠᱛᱮ ᱱᱮᱵᱩᱠᱟᱫᱱᱮᱡᱟᱨ ᱱᱤᱡᱮ ᱵᱤᱪᱟᱨ ᱠᱮᱫᱟ ᱟᱨ ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ ᱟᱨ ᱯᱮᱭᱟ ᱢᱟᱱᱭᱚᱜ ᱦᱚᱲᱠᱚ “ᱫᱚᱥ ᱜᱩᱱ” ᱵᱮᱥᱤ ᱵᱮᱥ ᱢᱮᱱᱛᱮ ᱵᱟᱵᱤᱞᱚᱱᱨᱮᱱ ᱜᱮᱭᱟᱱᱵᱟᱱ ᱦᱚᱲᱠᱚ ᱵᱤᱨᱩᱫᱽᱫᱷᱨᱮ ᱨᱟᱭ ᱮᱢᱟᱫᱟ। ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ ᱪᱟᱯᱴᱚᱨ ᱯᱩᱱ ᱠᱚ, ᱪᱟᱯᱴᱚᱨ ᱢᱤᱫ ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱨᱮ ᱵᱚᱥᱚᱜ ᱠᱟᱛᱮ, 1798 ᱨᱮ “ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱚᱠᱛᱚ” ᱮᱛᱮ ᱮᱦᱚᱵ ᱟᱠᱟᱱ ᱢᱤᱞᱞᱮᱨᱟᱭᱤᱴ ᱤᱛᱤᱦᱟᱥᱨᱮᱭᱟᱜ ᱣᱮᱢᱟᱨᱠᱥ ᱚᱰᱚᱠ ᱮᱫᱟ; ᱟᱜᱚᱥᱴ 11, 1840 ᱨᱮ ᱯᱟᱹᱦᱤᱞ ᱫᱩᱛᱨᱮᱱ ᱥᱟᱱᱫᱮᱥᱨᱮᱭᱟᱜ ᱥᱟᱠᱛᱤᱯᱨᱟᱯᱛᱤ; ᱮᱯᱨᱤᱞ 19, 1844 ᱨᱮ ᱯᱟᱹᱦᱤᱞ ᱱᱤᱨᱟᱹᱥᱟ; ᱟᱨ ᱚᱠᱴᱚᱵᱚᱨ 22, 1844 ᱨᱮ ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱱᱤᱨᱟᱹᱥᱟ।

Seenaa addaa seenaa Milleraa addatti adda baasuu qofa utuu hin taʼin, boqonnaawwan lamaan kun yeroo “sararaa irratti sararaa” walitti fidaman, ergaa ergamaa isa jalqabaa mulʼisu; akkasumas humnoota lama kan balleessan, warra barumsa hundee guyyoota kuma lamaa fi dhibba sadii san keessatti mata duree taʼan, akkasumas adeemsa qorumsa sadarkaa sadiʼii kan Daaniʼel boqonnaa kudha lamaan keessatti argamu, isa yeroo hundumaa yeroo macaafni Daaniʼel hiikamee banamu raawwatamu, ni adda baasu.

Isaanis hubatuu akka Nekadnesar, akka mallattoo ogeeyyii bara 1798tti, abjuu isaa lammaffaa kan boqonnaa afuriin walqabatee, Wiiliyaam Miilar kan sochii isaa gaanfa Pirootestaantii dhugaa ta’uuf ture bakka bu’u adda baasu. Hojii Wiiliyaam Miilar, kan dhugaa hundeeffamaa Adveentizimii bakka bu’u, gabatee lama Habaaqquuq irratti bakka bu’ameera; Waaqayyos qopheessuu gabateewwan qulqulluu lameenii sanaa keessatti qajeelcheera.

ମିଲର ଅନେକ ଭବିଷ୍ୟବାଣୀସମ୍ବନ୍ଧୀୟ ସତ୍ୟକୁ ଠିକ୍‌ଭାବେ ଦେଖିପାରିନଥିଲେ, କାରଣ ଭବିଷ୍ୟବାଣୀମୂଳକ ଇତିହାସରେ ତାଙ୍କର ଦୃଷ୍ଟିସ୍ଥାନ ତାଙ୍କୁ ଏହା ଚିହ୍ନିବାକୁ ଅନୁମତି ଦେଇନଥିଲା ଯେ ଉଜାଡ଼ କରୁଥିବା ତିନୋଟି ଶକ୍ତି ଅଛି; କେବଳ ପୌରାଣିକତା (ଡ୍ରାଗନ) ଓ ପାପତନ୍ତ୍ର (ପଶୁ) ନୁହେଁ, ବରଂ ପତିତ ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟତ୍ୱ (ମିଥ୍ୟା ଭବିଷ୍ୟଦ୍ଦର୍ଶୀ) ମଧ୍ୟ ଅଛି। ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ପ୍ରଭୁଦତ୍ତ ବ୍ୟବସ୍ଥାନୁସାରେ, ଇତିହାସରେ ତାଙ୍କର ଦୃଷ୍ଟିସ୍ଥାନ ଦ୍ୱାରା ସୀମିତ ଥିବା ମିଲରଙ୍କ ସେହି ଭବିଷ୍ୟବାଣୀସମ୍ବନ୍ଧୀୟ ବୁଝାମଣାଗୁଡ଼ିକ ହବକ୍କୂକଙ୍କ ଦୁଇଟି ପବିତ୍ର ତାଲିକା ଉପରେ ପ୍ରତିନିଧିତ ହୋଇନଥିଲା।

Abjuun lammaffaa Nebukadnezaar boqonnaa afurffaa keessatti argamu, abjuu lammaffaa William Miller bakka bu’a. Abjuun lamaan iyyuu “yeroo torba” irratti xiyyeeffatu; abjuun Miller immoo hojii isaa kan bara 1863 keessatti jalqabe didamuu adda baasee mul’isa, innis hamma Iyya Giddugaleessaaatti daran cimaa deema. Abjuun lamaan iyyuu yeroo bittinnaa’aa tokko booda mootummaa deebi’ee dhaabameen xumuramu. Kanaaf, utuu mul’ata laga Ulaay isa bara 1798 keessatti hiikni isaa baname sana kallattiin hin ilaaliin dura, abjuu lammaffaa Miller ilaalla.

> “Ani akkan abjootaan arge; Waaqayyo harka hin mul’anneen naaf saanduqa dinqisiifamaan hojjetame, dheerinni isaa inchii kudhan, bal’inni isaas inchii jaha ta’u, muka eeboonii fi luulota miidhagaan wal keessa naqamaniin hojjetame tokko naa erge. Saanduqa sanaaf furtuun itti maxxanfame ture. Anis yeruma sana furtuu sana fuudhee saanduqa sana bane; yeroo sanatti, dinqisiifannaa fi ajaa’iba koo keessatti, inni gosa hundumaa fi hanga adda addaa kanneen ta’an faayaalee gatii guddaa qaban, daayimandiiwwan, dhagaawwan gatii guddaa qaban, akkasumas maallaqa warqee fi meetii safaraa fi gatii hundumaa qabanitti guutameera jechuun argadhe; isaanis iddoo isaanii garaa garaatti saanduqa keessatti bareedinaan qindaa’anii turan; akkas qindaa’aniis ifaa fi ulfina aduudhaan qofa madaalamuu danda’u calaqqisiisu turan.”

> “Ani ani qofti koo argaa dinqisiisaa kana kophaa koo itti gammaduun dirqama koo miti jedheen yaade, garchi garaan koo ifa isaatiin, bareedina isaatiin, fi gatii qabiyyee isaaatiin guddaa gammadee ture. Kanaafis miiza giddu-galeessaa kutaa koo keessa jiru irra kaaʼee, namni fedhii qabu hundi dhufee mulʼata nama jireenya kana keessatti argu keessaa isa hundumaa caalaa ulfina qabeessaa fi ifa qabeessa taʼe akka argu dhaamsa dabarseera.

> “Namoonni ol seenuu jalqaban; jalqabatti muraasa turan, garuu suuta suutaan baayʼatanii tuuta taʼan. Yeroo isaan jalqaba saanduqa sana keessa ilaalanitti, dinqisiifatanii gammachuun iyyu. Garuu yeroo warri daawwatan baayʼatanitti, hundinuu jawweelee sana jeequu jalqaban; saanduqa keessaa baasanii minjaala irra facaasan. Anis abbaan qabeenyaa sun saanduqichaa fi jawweelee sana deebiʼee harka koo irraa akka na gaafatu yaaduu jalqabe; yoo ani isaan akka facaʼan eyyame, akka duraanii iddoo isaanii keessa saanduqa keessatti deebisee kaaʼuu gonkumaa hin dandaʼu; itti gaafatamummaa sana fuuldura dhaabachuun koo illee garmalee guddaa waan taʼeef, matumaa dandaʼuu hin dandaʼu jedheen natti dhagaʼame. Kanaaf ani namoota sana akka isaan hin tuqne, yookaan saanduqa keessaa akka hin baafne kadhachuu jalqabe; garuu hamma ani caalaatti kadhadhetti, isaanii irra caalaatti facaasan; amma immoo kutaa sana guutuu keessa, lafa irratti fi meeshaa mana sana keessa jiru hundumaa irratti akka isaan hunda facaasan fakkaate.”

> “Achiis keessa warraaqsa dhugaa fi saantima dhugaa gidduutti baayʼina lakkoobsi hin dandeenye kan dhagaa gatii sobaa fi saantima sobaa facaasanii akka turan ani sana booddee arge. Amala isaanii gadhee fi galata dhabu isaanii irratti baayʼee nan dheekkame; kanaafis isaan nan ifadhe, nan komadhe; garuu hamma ani isaan ifadhuu fi komadhuun dabalutti, isaanis hamma sana caalaa dhagaa gatii sobaa fi saantima sobaa warra dhugaa gidduutti facaasaa turan.”

> “Sana booda lubbuun koo foonii keessatti baayʼee dallane; isaan mana keessaa baasuuf humna foonii fayyadamuu jalqabe. Garuu yeroo ani tokko tokko baasu, sadii dabalataan ni seenu; xurii fi caccabaa mukaa fi cirracha fi gosa hundumaa kosii ni galchu turan, hamma isaan luulluqaawwan dhugaa hundumaa, almasaawwanii fi saantimaawwan, kanneen hundinuu ija namaa irraa dhokfamanutti haguuganitti. Isaanis saanduqa koo ni tatanqarsan, caccabsaniis kosii sana keessatti facaasan. Ani gadduun koo yookiin dheekkamsi koo nama tokkoon illee akka hin hubatamne yaade. Ani guutummaatti abdii kutadhee fi garaan koo cabee taaʼee booʼe.”

> “Utuma ani akkanaatti badiisa koo guddaa fi itti gaafatamummaa koo irratti boo'aa fi gaddaa ture keessatti, Waaqa nan yaadadhe; innis na gargaaru akka natti ergu cimsinee kadhadhe. Battalumatti balballi baname; namni tokko kutaa sana keessa seene; yeroo sanatti namoonni hundinuu achii ba'an; inniis harka isaa keessatti burushii xurii qabatee, foddaawwan bane; xurii fi balfa kutaa sana keessaa qulqulleessuu jalqabe.”

> “Ani innis akka inni dhiisuuf isa kadhadhe; sababiin isaas faayaawwan gatii guddaa qaban tokko tokko caccabsa sana gidduutti bittinnaa’anii turan.

> “ꯑꯗꯣꯝ ꯄꯥꯛꯅꯤ” ꯍꯥꯏꯅ ꯃꯍꯥꯛꯅꯥ ꯑꯩꯗ ꯍꯥꯏꯈꯤ, ꯃꯔꯝꯗꯤ ꯃꯍꯥꯛꯅꯥ “ꯃꯈꯣꯏꯒꯤ ꯊꯥꯋꯥꯏ ꯌꯦꯡꯁꯤꯟꯒꯅꯤ”꯫

> “Ergasii inni biyyoo fi xurii, faaya sobaa fi maallaqa sobaa haxaawaa turetti, isaan hundinuu akka duumessaatti kaʼanii karaa foddaa baʼan; qilleensinis isaan fuudhee deeme. Jeequmsa sana keessatti ani ija koo yeroo gabaabaaf cufe; yommuu ani deebisee bane, xuriin hundinuu badee ture. Faaya gatii guddaa qabu, almasaawwan, saantimiiwwan warqee fi meetii, baayʼina guddaadhaan kutaa sana guutuu irratti facaʼanii turan.

> “Ergasii sana boolla irratti saanduqa, isa duraa irra baayʼee guddaa fi bareedaa taʼe kaaʼe; erga sana boodas warqee faayaawwan, almazoota, maallaqoota harka guutuun walitti qabee saanduqa sana keessatti darbachaa deeme hamma tokko illee hin hafnetti; almazoonni keessaa gariin garuu mataa qubeelaa caalaa hin guddatin iyyuu.”

> “Inni boodasuu fi ilaali” jedhee na waame.

> “ମୁଁ ପେଟିକାଭିତରକୁ ଦେଖିଲି, କିନ୍ତୁ ସେହି ଦୃଶ୍ୟ ଦେଖି ମୋର ଚକ୍ଷୁ ଝଲସିଯାଇଲା। ସେଗୁଡ଼ିକ ପୂର୍ବତନ ମହିମାଠାରୁ ଦଶଗୁଣ ଅଧିକ ଦ୍ରୁତିମାନ ହୋଇ ଦିପ୍ତିତେଜରେ ଦୀପ୍ତ ହେଉଥିଲା। ମୁଁ ଭାବିଲି, ସେହି ଦୁଷ୍ଟ ବ୍ୟକ୍ତିମାନଙ୍କ ପାଦତଳେ, ଯେମାନେ ସେଗୁଡ଼ିକୁ ଛିଣ୍ଡି ଛିତରାଇ ଧୂଳିରେ ଦଳିଦେଇଥିଲେ, ବାଲିରେ ଘସାଯାଇ ସେଗୁଡ଼ିକ ଏପରି ଦୀପ୍ତିମାନ ହୋଇଯାଇଥିଲା। ସେଗୁଡ଼ିକ ପେଟିକାଭିତରେ ଅତ୍ୟନ୍ତ ସୁନ୍ଦର ଶୃଙ୍ଖଳାରେ, ପ୍ରତ୍ୟେକଟି ନିଜ ନିଜ ସ୍ଥାନରେ, ସେମାନଙ୍କୁ ସେଠାରେ ରଖିଥିବା ମନୁଷ୍ୟଙ୍କ ପରିଶ୍ରମର କୌଣସି ଚିହ୍ନ ଦୃଶ୍ୟମାନ ନ ହୋଇ, ବ୍ୟବସ୍ଥିତ ଥିଲା। ଆନନ୍ଦରେ ମୁଁ ଉଚ୍ଚ ସ୍ୱରରେ ଉଦ୍‌ଘୋଷ କରିଲି, ଏବଂ ସେହି ଉଦ୍‌ଘୋଷ ମୋତେ ଜାଗାଇଦେଲା।” Early Writings, 81–83.

Mata-duree itti aanu keessatti abjuu Miilar ni ilaalla.

Armaan gadii lamaffaa kan William Miller tiif seensa, yeroo James White abjuu Miller *Advent Herald* keessatti maxxanse, barreesse isa armaan gadii ti.

> “Abjuun armaan gaditti ibsame kun waggaa lamaa ol dura Advent Herald keessatti maxxanfamee ture. Anis yeroo sana akka inni muuxannoo keenya darbanii Dhufaatii Lammaffaa irratti ifatti akeeku, akkasumas akka Waaqayyo hoolota bittinnaa’aniif faayidaa isaanii jechuun abjuu kana kenne nan arge.

> “Gooftaa guyyaa guddaa fi sodaachisaa sanaa dhihoo dhufuu isaa keessaa mallattoowwan tokko tokko keessaatti, Waaqayyo abjuu kaa’eera. Ilaali Yo’el 2:28–31; Hojii Ergamootaa 2:17–20. Abjuun karaa sadiin dhufuu danda’a; inni jalqabaa, ‘baay’ina hojii’ irraa. Ilaali Lallaba 5:3. Inni lammaffaan, warri hafuura xuraa’aa fi gowwoomsaa Seexanaa jala jiran, dhiibbaa isaa irraa kan ka’e abjuu argachuu danda’u. Ilaali Keessa Deebii Seeraa 8:1–5; Ermiyaas 23:25–28; 27:9; 29:8; Zakaariyaas 10:2; Yihudaa 8. Inni sadaffaan immoo, Waaqayyo yeroo hundumaa sabni isaa karaa ergamootaatii fi Hafuura Qulqulluutiin abjuu dhufuun, hanga tokko barsiisaa ture, ammas ni barsiisa. Warri ifa qulqulluu dhugaa keessa dhaabatan yeroo Waaqayyo abjuu isaanii kennu ni beeku; warri akkasiis abjuu sobaatiin hin gowwoomfaman, karaa irraa fagaachifamanis hin ta’an.”

> “‘Inni, Dubbi koo amma dhaga’aa; yoo isin keessaa raajiin jiraate, ani Waaqayyo mul’ataan isaaf of nan beeksisa, abjuudhaanis isa nan dubbisa.’ Lakkoobsa 12:6. Yaaqoobis, ‘Ergamaan Waaqayyoo abjuudhaan natti dubbate’ jedhe. Uumama 31:2. ‘Waaqnis halkan abjuudhaan Laabaan nama Sooriyaa sana bira dhufe.’ Uumama 31:24. Abjuuwwan Yoseef [Uumama 37:5–9] dubbisaa, achiis seenaa isaanii biyya Gibxii keessatti akka raawwataman sana nama hawwatu dubbisaa. ‘Gibe’oon keessatti Waaqayyo halkan abjuudhaan Solomoonitti mul’ate.’ 1 Moototaa 3:5. Fakkiin guddaan baay’ee barbaachisaan inni boqonnaa lammaffaa keessatti Daani’elitti mul’ate abjuudhaan kenname; akkasumas bineensonni afur, fi kkf. kan boqonnaa torbaffaa keessatti jiranis akkasuma. Yeroo Heroodes Fayyisaa daa’ima sana balleessuuf barbaadetti, Yoseef gara Gibxiitti baqachuuf abjuudhaan akeekkachiifame. Maatewos 2:13.”

> “ ‘Bara dhuma dhumaa keessa akkana ta’a, jedha Waaqni, Hafuura koo keessaa foon hundumaa irratti nan dhangalaasa; ilmaan keessan warri dhiiraa fi ilmaan keessan warri dubartootaa raajii ni dubbatu, dargaggoonni keessan mul’ata ni argu, maanguddoonni keessan immoo abjuu ni abjootu.’ Hojii Ergamootaa 2:17.

> “Kennaan raajii, karaa abjuu fi mul’ataatiin, asitti ija Hafuura Qulqulluu ti; guyyoota dhumaatti immoo mallattoo ta’uuf gahummaadhaan mul’ifamuu qaba. Inni kennaawwan waldaa wangeelaa keessaa isa tokko dha.”

> “‘Inni tokko tokko ergamoota, tokko tokko immoo RAAJOTA, tokko tokko immoo lallabdoota wangeelaa, tokko tokko immoo tiksootaa fi barsiisota godhee kenne; qulqulloota guutuudhaaf, hojii tajaajilaatiif, ijaarsa qaama Kiristoosiif.’ Efesoon 4:11–12.

> “‘Waaqayyo waldaa keessatti tokko tokko kaaʼeera; jalqabatti ergamoota, itti aansuudhaan RAAJOTA,’ kkf. 1 Qorontos 12:28. ‘RAAJIIWWAN hin tuffatinaa.’ 1 Tasalonqee 5:20. Akkasumas Hojii Ergamootaa 13:1; 21:9; Roomaa 7:6; 1 Qorontos 14:1, 24, 39 ilaalaa. Raajonni yookaan raajiiwwan ijaarsa waldaa Kiristoosiif dha; dubbiin Waaqayyoo irraa ragaan isaanii wangeelota, tiksootaa fi barsiisonni dura akka dhaabatan agarsiisu tokko illee dhihaachuu hin danda’u. Garuu mormituun ni jedhu, ‘Mul’ata sobaa fi abjuu sobaa baay’een waan jiruuf, waan akkasii kamittuu amanamummaa qabaachuu hin danda’u.’ Kun dhuguma; Seexanni fakkeessituu ofii isaa qaba. Inni yeroo hundumaa raajota sobaa qaba ture; dhugumattis amma sa’aatii isa kana isa dhumaa kan gowwoomsaa fi injifannoo keessatti isaan eeguun keenya sirrii dha. Warri fakkeessituun waan jirtuuf mul’ata addaa akkasii didan, haala walqixaa ta’een kana irraa xiqqoo fagaachuun Waaqayyo tasumaa abjuu yookaan mul’ataan namaaf of mul’iseera jechuunuu mormuu danda’u; mootummaa fakkeessituu sun yeroo hundumaa waan tureef.”

> “Abjuu fi mulʼanni karaa Waaqayyo itti ofii isaa namaaf mulʼisedha. Karaa kanaan inni raajotaaf dubbate; kennaa raajii kennaawwan waldaa wangeelaa keessaa kaaʼeera, abjuu fi mulʼata illee mallattoowwan biroo ‘BARRUU DHUMAA’ wajjin ramadeera.” Ameen.

> “ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱨᱮ ᱟᱹᱧᱚᱡ ᱠᱟᱛᱷᱟᱠᱚ ᱨᱮ ᱤᱧᱟᱹᱜ ᱩᱫᱩᱜ ᱫᱚ ᱱᱚᱶᱟ ᱜᱮᱭᱟ ᱡᱮ, ᱫᱷᱚᱨᱚᱢᱯᱩᱛᱷᱤᱭᱟᱹ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱛᱮ ᱟᱯᱚᱫᱠᱚ ᱚᱪᱚᱜ ᱟᱨ ᱱᱚᱶᱟ ᱛᱟᱭᱚᱢᱟᱜ ᱥᱮᱱᱮᱫ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱯᱟᱴᱷᱚᱜᱤᱭᱟᱹᱜ ᱢᱚᱱ ᱥᱮᱠᱟᱲ ᱛᱮᱭᱟᱨ ᱠᱟᱱᱟ।” James White.

Back to Articles