Article

# Kitaaba Daani’el - Dhibba Tokkoffaa fi Shantamii Lamaffaa

Mallattoo Ulee Lamaan Hisqiʼeel: Imala Raajii fi Fayyinaa

Author

Jeff Pippenger

Published

March 22, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Nuti sarara Hisqiʼel boqonnaa soddoma fi torba keessaa ilaalaa jirra; sararri sun duraan dursuun afuuffannaa malakata torbaffaa fi ergaa Laaʼodiiqeeyaatti kennamu kan loltoota dhibba afurtamii afur kuma sana fidu adda baasa. Sana booda Hisqiʼel, akka fakkeenya adeemsa yeroo afuuffannaa Malakata Torbaffaa keessatti waaqummaa fi namummaan itti walitti hidhatanitti, ulee mootummaa Israaʼel kaabaa fi mootummaa kibbaa lama walitti makuu isaanii seensisuudhaan sarara sana irra deebiʼee ibsee balʼisa. Saboonni lamaan sun akka saba tokkootti erga walitti makamanii booddee, Hisqiʼel mootii isaan irratti bulchu akka qaban adda baasa; achiis kakuu bara baraa, isa dhibba afurtamii afur kuma wajjin raawwatame, irratti dubbata; yeroo sanattis namoonni kakuu warra guyyoota dhumaa sun iddoo qulqullummaa Waaqayyoo gidduu isaanii keessatti bara baraan akka qabaatan cimsee agarsiisa.

Nuti sarara sana dabalneerra, hojii Yohaannis mana qulqullummaa safaruu bara 1844 keessatti raawwatame itti daballee jirra; kunis safartuu dhumaa Fulbaana 11, 2001 irraa eegale fakkeenyaan agarsiisa. Safartuun sun immoo Zakaariyaasiin ni ibsama; innis yeroo Waaqayyo ammas Yerusaalem akka magaalaa maqaa Isaa keessa kaa’uuf filatu keessatti safartuun raawwatamu akka ta’e ni hammata. Nuti qaamolee mana qulqullummaa ijaaranii fi ulee mootummaa kaabaa fi mootummaa kibbaa Israa’el lamaan gidduutti fakkeenya walbira qabuu kaa’aa jirra. Hojii Kiristoos Waaqayyummaa Isaa namummaa dhibba tokkoo fi afurtamii afurii wajjin walitti fiduu keessatti raawwatamu, raajii mootummaa kaabaa fi mootummaa kibbaa irratti bittinnaa’uu waggoota kuma lamaa fi dhibba shan keessaa digdamii irratti fidame, raajii waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii wajjin walqabsiifamee jiru keessatti, raajii lamaan keessatti bakka bu’ee mul’ata.

ସୁସମାଚାରର କାର୍ଯ୍ୟରେ ଇଜିକିଏଲଙ୍କର ଲାଠିମାନେ କାହାକୁ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରେ, ତାହା ଚିହ୍ନଟ କରିବା ପାଇଁ ସୁସମାଚାର ସମ୍ବନ୍ଧରେ ଏକ ମୌଳିକ ବୁଝାମଣା ଆବଶ୍ୟକ। ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ଆମ ପତିତ ଦେହଧର୍ମକୁ ସ୍ୱୀକାର କଲେ, ଯାହା ଚାରି ହଜାର ବର୍ଷର ବଂଶାନୁକ୍ରମିକ ଦୁର୍ବଳତା ପରେ ମରିୟମଙ୍କ ମାଧ୍ୟମରେ ତାଙ୍କ ପାଖକୁ ପହଞ୍ଚିଥିଲା। ଆମ ଆଦର୍ଶ ଭାବେ, ସେ ଏହା ପ୍ରଦର୍ଶନ କଲେ ଯେ ନିଜ ଇଚ୍ଛାଶକ୍ତିକୁ ତାଙ୍କ ପିତାଙ୍କ ଇଚ୍ଛାରେ ସମର୍ପିତ କରି ପ୍ରୟୋଗ କରିବା ମାଧ୍ୟମରେ, ଆମେ ମଧ୍ୟ ସେ ଯେପରି ଜୟଲାଭ କରିଥିଲେ ସେହିପରି ଜୟଲାଭ କରିପାରିବୁ, ଅର୍ଥାତ୍ ନିଜ ଇଚ୍ଛାକୁ ତାଙ୍କର ଇଚ୍ଛାର ଅଧୀନତାରେ ପ୍ରୟୋଗ କରି। ଆମର ଇଚ୍ଛାଶକ୍ତି ଆମ ମସ୍ତିଷ୍କରେ—ଯାହା ଆତ୍ମାର ଦୁର୍ଗ—ଶୁଭ କିମ୍ବା ଅଶୁଭ, ଯେକୌଣସି କାର୍ଯ୍ୟ ପାଇଁ ପ୍ରୟୋଗ ହୁଏ।

> “Barataan hojii barnootaa kutaa lamaa gara kutaa tokkootti galchuu barbaadu, dhimma kana keessatti akka fedhii ofii isaatti hin geggeeffamne. Hojii dachaa hojjechuuf yaaluun nama baay’eef sammuu irratti fe’umsa ol-aanaa fiduu, akkasumas sochii qaamaa sirrii ta’e dagachuu jechuudha. Sammuun nyaata yaadaa baay’inaan dhiyaate qabatee bullukkoomsuu fi dheefachuu akka danda’u yaaduun sirrii miti; akkuma qaamolee dheef-shakkichaa ba’aa itti fe’anii garaachatti yeroo boqonnaa tokko illee hin kennineen qaama sana garmalee nyaachisuun cubbuu guddaa ta’e, sammuu illee garmalee sooruun cubbuu guddaa dha. Sammuun masaraa nama guutuu ti; nyaachuu, uffachuu, yookaan rafuu keessatti amala dogoggoraa qabaachuun sammuu irratti dhiibbaa geessisa, jechuunis waan barataan hawwu sana,—leenjii gaarii sammuu,—argachuu isaa ni dhowwa. Qaamni keessaa kam iyyuu yoo xiyyeeffannoo fi kunuunsa malee qoratame, miidhaa isaa gara sammuu tti ni dabarsa. Dargaggoota fayyaa isaanii akkamitti eeggachuu akka qaban barsiisuu keessatti obsi fi jabaatinni guddaan hojii irra ooluu qaba. Isaan dhimma kana irratti akka gaariitti hubannoo argachuu qabu; akka maansaan fi qaamni hundi bifa humna qabeessaa fi sirnaan leenjifameen cimu, sochii fedhiidhaan yookaan osoo hin beekamin raawwatamu keessatti fayyaan hundarra gaariin akka argamu, sammuu immoo ba’aa qo’annoo obsuu danda’uuf akka jabaatu.” Christian Education, 124.

Hojiin kakuu bara baraa seera Waaqayyoo garaa keenyaafi yaada keenya irratti barreessuudha; garaa keenyaafi yaanni keenya lamaan isaanii iyyuu “masaraa lubbuu keenyaa” keessatti argamu; innis sammuu keenya dha.

> “Yaadni dhiiraa yookaan dubartii tokkoo qulqullinaa fi xurii-dhabuu irraa gara badii, mancaatii, fi yakkaatti yeroo tokko keessatti hin buutu. Namaa gara waaqayyummaatti jijjiiruuf, yookaan warra fakkii Waaqayyootiin uumaman gara bineensummaa yookaan seexanummaatti gadi buusuuf yeroo fudhata. Ilaalchaan jijjiiramna. Namni, utuu fakkii Uumaa isaatiin uumamee jiruu, yaada isaa akkasitti barsiisuu danda’a; cubbuun inni duraan jibbu isaaf gammachiisaa ta’a. Akkuma inni dammaqee eeguu fi kadhachuu dhiisutti, akkasuma citadeelaa, jechuunis garaa isaa, eeguu dhiisee, cubbuu fi yakka keessatti hirmaata. Yaadni salphifama; yeroo humnoota naamusaa fi sammuu garboomsuuf barsiifamaa jiruu, akkasumas fedhii foonii hamoo ta’anitti akka bitamu taasisamaa jirutti, mancaatii irraa ol isa kaasuun hin danda’amu. Yaada foonii irratti waraanni yeroo hundumaa geggeeffamuu qaba; nus dhiibbaa qulqulleessituu ayyaana Waaqayyootiin gargaaramuu qabna; ayyaanni sun yaada gara olitti harkisee, wantoota qulqulluu fi xurii-dhaboo irratti xiinxaluuf akka baratu isa godha.” Adventist Home, 330.

“Mataan,” “garaan,” “sammuun” jechuun “masaraa lubbuu” dha. Masaraanis da’oo cubbuun ittiin seenu irraa eeggamuudha.

> “Kadhannaa Isaa keessatti Abbaa biraatti, Kiristoos barumsa tokko addunyaadhaaf kenne; innis sammuu fi lubbuu irratti bocamee kaaʼamuu kan qabu dha. ‘Kunis jireenya bara baraa ti,’ jedhe, ‘isaan Si Waaqa dhugaa isa tokkicha taʼe akka beekan, Yesuus Kiristoos isa Ati ergites akka beekan.’ Yohannis 17:3. Kun barumsa dhugaa dha. Inni humna ni kenna. Beekumsi muuxannoo Waaqaatii fi Yesuus Kiristoos isa Inni erge nama gara fakkii Waaqaaatti ni geeddara. Inni namatti of irratti mootummaa ni kenna; kakaʼumsa fi hawwii uumama gadi aanaa hundumaa humnoota sammuu isa ol aanaa jala ni galcha. Inni isa qabaatu ilma Waaqaa fi dhaaltuu mootummaa waaqaa ni godha. Inni isa sammuu Isa Daangaa Hin Qabne sanaa wajjin walqunnamtii keessa ni galcha, kuusaa badhaadhina guddaa uumamaa hundumaas isaaf ni bana.” Christ’s Object Lessons, 114.

“Humnoota ol’aanaa” “kaka’umsaafi fedhii amala gadi aanaa” to’achuufii jilbeeffachiisuuf hojii irra ooluu qabu. Humnooti ol’aanaan sammuu keessatti argamu; akkasumas “sammuu Isa Daangaa Hin Qabne waliin walqunnamtiin” “nama bifa Waaqayyoo keessatti ni geeddara.” Yeroo chaappaan nama dhibba afurtamii afur kumaatiif kaa’amu keessatti, garee tokko keessatti bifa bineensichaa ni uumama; garee kaan keessatti immoo bifa Kiristoos ni uumama. Wanti geeddarama sana raawwatu walitti hidhamiinsa sammuuwwaniiti. Warri akka Phaawulos ibsetti sammuu foonii qaban, bifa foonii—bineensichaa—ni ijaaru. Warri sammuu Kiristoos argatan immoo bifa Kiristoos ni ijaaru. Waadaan kakuu sanaa yeroo jijjiiramaatti sammuu Kiristoos argachuu akka dandeenyuudha; utuma hundi keenya sammuu fooniitiin dhalannee jirru iyyuu.

> Yaadni kun isin keessa haa ta’u; yaadni sunis isa Kiristoos Yesuus keessa ture dha: Inni bifa Waaqayyoo keessa utuu jiruu, Waaqayyo wajjin walqixa taʼuun saamicha akka taʼetti hin lakkoofne; garuu ulfina ofii isaa irraa duwwaa of godhee, bifa garbaa fudhatee, fakkaattii namootaa keessatti taʼe; akka namaatti mulʼatee argamnaan, of gad deebisee, hamma duʼaatti, jechuunis hamma duʼa fannoo irratti taʼutti abboomamaaf taʼe. Filipisiyus 2:5–8.

Akkuma Kiristoos akka taʼe, nusis yaada Kiristoos of keessaa qabaachuu qabna; sababni isaas fakkiisa Isaatiin uumamneerra. Garuu yaada sana hin qabnu; yaada foonii, cubbuutti gurguramne qabna.

> Kanaaf, warra Kiristoos Yesuus keessa jiran irratti ammaan asitti firdiitti hin jirre; warri akka qaamaatti utuu hin taane akka Hafuuraatti deddeebi’an. Seerri Hafuura jireenyaa kan Kiristoos Yesuus keessa jiru, seera cubbuu fi du’aa irraa na bilisa baaseera. Wanti seerri gochuu hin dandeenye, sababii inni karaa qaamaatiin dadhabaa tureef, Waaqayyo Ilma ofii isaa bifa qaama cubbamaa fakkaatuun ergee, cubbuudhaafis, cubbuu qaama keessatti irratti murteesse; kunis qajeelummaan seeraa nu keessatti akka raawwatamuuf, nu warra akka qaamaatti utuu hin taane akka Hafuuraatti deddeebi’aniif. Warri akka qaamaatti jiran waan qaamaa yaadu; warri akka Hafuuraatti jiran immoo waan Hafuuraa yaadu. Yaadni qaamaa du’a; yaadni Hafuuraa garuu jireenyaa fi nagaa dha. Sababni isaa, yaadni qaamaa Waaqayyotti diinummaa dha; seera Waaqayyootiif hin bitamu, dhugumaanis bitamuu hin danda’u. Kanaafuu warri qaama keessa jiran Waaqayyo gammachiisuu hin danda’an. Isin garuu Hafuura keessa jirtu malee qaama keessa hin jirtan, yoo Hafuurri Waaqayyoo isin keessa jiraate. Namni tokko Hafuura Kiristoos yoo hin qabaanne, inni kan isaa miti. Kiristoos yoo isin keessa jiraate immoo, qaamni cubbuu irraa kan ka’e du’aa dha; Hafuurri garuu qajeelummaa irraa kan ka’e jireenya dha. Roomaa 8:1–10.

Kan Hafuuraa taʼuun jireenya; kan foonii taʼuunis duʼa. Foon uumama gadi aanaa dha; inni madda miiraa keenyaati. Uumamni gadi aanaan kan foonii, uumama ol aanaa taʼeen bulfamuu qaba; kunis fedhii keenya Hafuura Qulqulluuf bitamuu keessa hojii irra oolchuudhaan raawwatama. Sammuun keenya inni ol aanaan kan foonii asuma amma geeddaramuu dandaʼa; garuu uumamni keenya gadi aanaan gara dhufaatii lammaffaa keessatti geeddaramuuf eeguu qaba.

Uleen lamaan Hisqiʼeelis ulee tokko akka dallaa iddoo itti fakkeeffamee jiru adda baasa, ulleen sunis xumura isaa bara 1798tti gaʼe. Inni waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatamaan waraanni waaqeffannaa sobaa wajjin lolaa mooraa sana miidhuudhaan, akkasumas waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatamaan papasummaan mooraa sana miidhuudhaan, sirriitti qoodamee ture. Ulleen sun iddoo qulqulluun Waaqayyoo miidhamee gadi dhiitamuu hin bakka buʼu ture; iddoo qulqulluun Waaqayyoo mootummaa kibbaa keessa ture. Waraanni waaqeffannaa sobaa fi papasummaan gadi dhiitan sun mana qulqullummaa namaa ture; garuu mootummaa kibbaatti walqabatee inni qaama ture, mootummaa kibbaas iddoo Waaqayyo mataa kaaʼuuf filate ture. Mootummaan kaabaa qaama ture; mootummaan kibbaa mataa ture.

ᱩᱛᱛᱚᱨ ᱨᱟᱡᱽᱭᱚᱱᱚᱜ ᱵᱟᱨ ᱵᱷᱟᱜ, ᱡᱮᱠᱟ ᱢᱤᱫ ᱦᱟᱡᱟᱨ ᱵᱟᱨ ᱥᱚ ᱟᱨ ᱥᱟᱴ ᱵᱚᱪᱷᱚᱨ ᱨᱮ ᱛᱮᱭᱟᱨ ᱟᱠᱟᱱᱟ, ᱚᱱᱟ ᱫᱮᱦ ᱢᱟᱱᱫᱤᱨ ᱨᱮ ᱯᱟᱯ ᱠᱚ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱵᱟᱨ ᱯᱨᱚᱠᱟᱨ ᱯᱷᱮᱫᱟᱣ ᱱᱮᱠᱟ ᱫᱚᱦᱚᱭ ᱠᱟᱱᱟ, ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱥᱤᱨᱯᱟᱹ ᱟᱨ ᱪᱟᱥᱣᱟᱹ ᱯᱷᱮᱫᱟᱣ ᱠᱚ ᱫᱮᱱ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹ ᱟᱠᱟᱱᱟ। ᱯᱟᱹᱜᱟᱱᱤᱡᱚᱢ ᱫᱮᱦ ᱢᱟᱱᱫᱤᱨ ᱨᱮ ᱯᱟᱯᱚᱜ ᱥᱤᱨᱯᱟᱹ ᱯᱷᱮᱫᱟᱣ ᱠᱚᱨᱮᱱ ᱢᱤᱫ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ, ᱟᱨ ᱯᱟᱯᱟᱞᱤᱡᱚᱢ ᱫᱟᱨᱢᱚᱱ ᱚᱱᱟ ᱯᱟᱹᱜᱟᱱᱤᱡᱚᱢ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱜᱨᱚᱦᱚᱱ, ᱯᱟᱯ ᱠᱚ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱪᱟᱥᱣᱟᱹ ᱯᱷᱮᱫᱟᱣ ᱠᱚᱨᱮᱱ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹ ᱠᱟᱱᱟ। ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱦᱚᱸ ᱛᱮᱭᱟᱨ ᱦᱚᱠ, ᱫᱮᱦ ᱢᱟᱱᱫᱤᱨ ᱫᱚ ᱫᱚᱥᱨᱟ ᱟᱹᱥᱲᱟ ᱦᱟᱸᱡ ᱥᱮᱫ ᱟᱜᱩᱭ ᱫᱟᱜ ᱪᱟᱸᱜ ᱵᱟᱝ ᱵᱟᱫᱟᱞ ᱦᱚᱠᱟ, ᱚᱱᱟᱛᱮ ᱩᱛᱛᱚᱨ ᱨᱟᱡᱽᱭᱚᱱᱚᱜ ᱞᱟᱹᱴᱷᱤ ᱫᱚ ᱠᱮᱵᱚᱞ 1798 ᱡᱟᱠᱟ ᱞᱮᱠᱟ ᱞᱟᱢᱵᱟ ᱦᱚᱭ ᱮᱱᱟ, ᱟᱨ ᱡᱚᱦᱚᱱ ᱠᱚ ᱡᱚᱭ ᱠᱚᱜᱼᱟ ᱡᱮ ᱢᱟᱱᱫᱤᱨ ᱢᱟᱯ ᱢᱮ, ᱚᱱᱟ ᱞᱟᱹᱴᱷᱤ ᱫᱚ ᱪᱷᱟᱲ ᱢᱮ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ।

Jechi “jijjiirama” jedhu hiikni isaa haala tokkoo ykn sadarkaa tokko irraa gara haala ykn sadarkaa biraatti jijjiiramuu dha. Yommuu Aadamii fi Hewaan cubbuu hojjetan, isaan haala isaanii isa jalqabaa irraa “jijjiiraman”; isaanii guutuu ta’anii, bifa Waaqayyootiin uumamanii, humnoonni ol’aanaan humnoota gadi aanaa to’achaa turan. Yommuu isaan cubbuu hojjetan, gara uumama humnoonni gadi aanan humnoota ol’aanaa irratti mootummaa qabanitti “jijjiiraman.” Haala sana immoo sanyii isaanii hundaaf dabarsan.

Hariiroo mallattoo raajii Ezeekel keessatti waa’ee ulee lamaanii ibsame keessatti, Gooftaan mootummaa Yerusaalem akka mataa ta’u, jechuunis akka magaalaa mootummaa inni mootichi keessa jiraatuu filate. Isheen humna olaanaa ta’uu qabdi turte. Fakkeenya ulee lamaanii keessatti mootummaa kibbaa mootummaa kaabaa isa ol aanaa wajjin wal bira qabamee humna gadi aanaa ture. Jijjiiramni yeroo uleewwan lamaan walitti qabamuu qabanitti agarsiifame sun, mootummaa kibbaa gara iddoo isaa isa mataa ta’etti deebifamuu gaafate. Innis gara mootummaa kaabaatti jijjiiramuu qaba ture; mootummaa kaabaa isa dhugaa wajjin yeroo sanatti walitti makamee, kutaa teessoo mootummaa mootummaa kaabaa isa dhugaa wajjin wal qabatee ture.

Kanaafuu kanaaf, mootummaa kaabaa bara 1798 qofaatti gaʼe; Yohaannis immoo oobdii alaa dhiisuudhaaf itti himame, innis bara 1798 qofaatti gaʼe. Mootummaan kibbaa dhufaatii ergamaa sadaffaatti ulee waggoota kuma lamaa fi dhibba sadiitti ni walitti makamti; mootummaa kaabaa garuu yeroo walitti makamuun waaqayyummaa fi namummaa kutaa lamaan mana qulqullummaa keessaa, Yohaannis sana booddee safare keessatti, raawwatametti ni xumurama. Mootummaan kaabaa dhufaatii ergamaa sadaffaatti hidhaa afurtamii jahiin mootummaa kibbaatti walqabsiifame; garuu akkuma mootummaa kibbaa taʼeetti, kallattiidhaan 1844 wajjin hin walqabne.

Mootummaan kibbaa mana qulqullummaa waggaa afurtamii jahaatiin walitti hidhamee ture; akkasumas tokkummaa Waaqummaa fi namummaa waggoota dhibba lamaa fi digdamii lamaatiin bakka bu’ame waliin walitti hidhamee ture. Mootummaan kaabaa bara 1798 keessatti hundeeffama mana qulqullummaa waggaa afurtamii jahaa akeeke; garuu inni achumatti xumurame; sababiin isaas akka hundeetti foon Kiristoos of irratti fudhate bakka bu’a ture; foon Isaas hundeeffama addunyaa irraa jalqabee ajjeefameera. Manneen qulqullummaa hundinuu mallattoolee wal jijjiiramaniidha; hundeeffamni waggoota afurtamii jahaa bara 1798 keessatti foon namaa Isaa adda baasa; xumuramni waggoota afurtamii jahaa sanaa bara 1844 keessatti immoo Waaqummaa Isaa adda baasa.

1798 ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଯେ ସେହି ସେନାଦଳ ପଦଦଳିତ ହୋଇଥିଲା, ସେହିଟି ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ପବିତ୍ରାଳୟ ନୁହେଁ; ଯଦିଓ ସେହି ସମୟଖଣ୍ଡରେ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ପବିତ୍ରାଳୟକୁ ପଦଦଳିତ ହେଉଥିବା ବୋଲି ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରାଯାଇଥିଲା, ତଥାପି ସେହି ପଦଦଳନ ଦକ୍ଷିଣ ରାଜ୍ୟରେ କାର୍ଯ୍ୟକରୀ ହେଉଥିଲା, ଯେଠାରେ ଈଶ୍ୱର ନିଜ ପବିତ୍ରାଳୟ ଏବଂ ନାମ ସ୍ଥାପନ କରିବା ପାଇଁ ଯେରୁଶାଲେମକୁ ଚୟନ କରିଥିଲେ। ଯେ ସେହି ସେନାଦଳ ପଦଦଳିତ ହୋଇଥିଲା, ସେହିଟି ଅନ୍ୟଜାତିମାନଙ୍କୁ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରୁଥିଲା; ସେହିଟି ଦେହକୁ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରୁଥିଲା।

Yommuu Addaamii fi Hewaan cubbuu hojjetanitti, “yeroo torba” jechuun waggaa kuma torbaa ilmaan namaa cubbuudhaan miidhamee gad dhiibbamaa turuu jalqabe. Yeroo sanaa, Hoolaan hundeeffama biyya lafaatii jalqabee irraa ajjeefame, qullummaa cubbamaa ilmaan namaa haguuguuf gogaa hoolaa kenne. Yommuu gad dhiibbamuun ilmaan namaa bara 1798 keessatti xumurametti, Hoolaan inni hundee fi ijaaraa bakka bu’iinsa mana qulqullummaa qulqulleeffame hundumaa ta’e, ammas ajjeefame. Achittis mootummaa kaabaa fi mana qulqullummaa namaa isa ach keessatti bakka buufame xumurame.

1798 jechuun mormitichi Kiristoos sobaa kan antikiristii taʼe, erga waggoota raajii sadii fi walakkaa dhugaa-baatuu isaa kan seexanaa kennee booddee, yeroo ajjeefame ture; dhugaa-baatuun sunis humna argachuu isaa bara 538 keessatti jalqabe, innis qophii waggoota soddoma bara 508 keessatti jalqabameen dura buʼee ture. Kunis qophii waggoota soddoma Kiristoos kan dhaloota Isaa irraa jalqabee hanga yeroo humna itti argatetti xumurame—yeroo Inni cuuphametti—fakkeenya sobaa kan seexanaa ture; achii booddees Inni hanga yeroo Hoolaan hundee biyya lafaatii irraa ajjeefame fannifamutti waggoota dhugaa sadii fi walakkaaf dhugaa-baatuu Isaa kenne. Ergasii abdii Isaa, mana qulqullummaa sana erga diigamee booddee guyyaa sadi keessatti akka isa kaasu, guutame.

Inni mana qulqullummaa qaama Isaa ol kaasu kan ture, humni du’aa ka’uu raawwate humna waaqayyummaa Isaa ture; waaqayyummaan Isaa fannifamuu irratti hin duune, namummaan Isaa garuu fannoo irratti du’e; Waaqni du’uu akka hin dandeenyeef.

> “‘Ani du’aa ka’umsaa fi jireenyaa ti’ (Yohaannis 11:25). Inni, ‘Ani jireenya koo nan kenna, akka deebisee fudhadhuuf’ (Yohaannis 10:17) jedhee dubbate, jireenya of keessatti qabuun awwaala keessaa ba’e. Namummaan du’e; waaqayyummaan garuu hin duune. Waaqayyummaa Isaa keessatti, Kristos hidhaa du’aa cabsuuf humna qaba ture. Inni akka of keessatti jireenya qabu, isa fedhe immoo jireenyatti kaasuu danda’u ni labsa.” Selected Messages, book 1, 301.

Bara 1798tti mana qulqullummaa namaa, jechuunis loltoota “mootummaa kaabaa”, xumura irra gaʼe; sababiin isaas inni akka mallattoo uumama gadi-aanaa taʼetti hanga duʼaa kaʼuutti yeroo Dhufaatii Lammaffaatti jijjiiramuu hin dandeenye. Haa taʼu malee, inni hundee waggoota afurtamii jaha sanaa adda baase; yeroo Kiristoos mana qulqullummaa kaase ijaare, isa jijjiiramuu dandaʼu, kan mootummaa kibbaatiin bakka buʼame, isa humnoota ol-aanaa sammuu kan mallattoo ture, kan cubbamaan tokko yeroo qajeelchifamu battalumatti jijjiiramu.

> “Bu’uura Kiristoos mataan Isaa kaa’e irratti ergamoonni waldaa Waaqayyoo ijaaranii turan. Caaffata Qulqullaa’o keessatti fakkeenyi mana qulqullummaa ijaaruu yeroo baay’ee ijaarsa waldaa ibsuuf ni fayyada. Zakaariyaas Kiristoosin Damee mana qulqullummaa Gooftaa ijaaru jedhee waama. Inni Namoota Ormaa hojii kana keessatti akka gargaaran dubbata: ‘Isaan fagoo jiran dhufanii mana qulqullummaa Gooftaa keessatti ni ijaaru;’ Isaayaas immoo, ‘Ilmaan alagootaa dallaa kee ni ijaaru’ jedhee labsa. Zakaariyaas 6:12, 15; Isaayaas 60:10.”

> Phexiros waaʼee ijaarsa mana qulqullummaa kanaa yeroo barreessu, Phexros akkana jedha: “Isatti dhufaa, akka dhagaa jiraataa namootaan dhuguma tuffatameetti, garuu Waaqayyoon filatamee ulfina guddaa qabuutti, isinis akka dhagoota jiraatootti mana hafuuraa, lubummaa qulqulluu, aarsaa hafuuraa karaa Yesuus Kiristoosiin Waaqayyo duratti fudhatamaa taʼe dhiʼeessuuf ijaaramtu.” 1 Phexros 2:4, 5.

> “Bakka dhagaa keessaa biyya Yihudootaa fi Ormootaa keessatti ergamoonni hojjetan; dhagaa buqqisanii hundee irra kaa’amuuf ni fidu turan. Phaawulos xalayaa isaa keessatti warra Efesoonitti amananitti, ‘Egaa isin amma si’achi alagootaa fi keessummoota miti; garuu qulqulloota wajjin lammiilee tokko, mana Waaqayyoo keessaa namoota taataniittu; hundee ergamootaa fi raajota irra ijaaramtaniirtu; Yesus Kiristoos mataan Isaa jechuunis dhagaa golee isa guddaa dha; Isa keessatti ijaarsi hundi walitti sirriitti qabamee mana qulqullummaa mootummaa Gooftaa keessatti ni guddata; Isa keessatti isinis Hafuuraan iddoo jireenya Waaqayyoo taatanii walitti ni ijaaramtu’ jedhe.” Efesoon 2:19–22.

> Akkasumas akkana barreesse: “Akka ayyaanni Waaqayyoo anaaf kennameetti, ani akka ijaaraa ogessaatti hundee kaaʼeera; inni biraan immoo isa irratti ijaara. Garuu namni hundinuu akkamitti isa irratti akka ijaaru of eeggannoo haa godhu. Hundee kan kaaʼame irraa kan hafe hundee biraa namni tokko illee kaaʼuu hin dandaʼu; hundeen sunis Yesuus Kiristoos. Amma namni tokko hundee kana irratti warqee, meetii, dhagaa gatii guddaa qabu, muka, margaa gogaa, citaa yoo ijaare, hojii namni hundinuu hojjete ni mulʼata; guyyaan sun ni ibsaatii, inni ibiddaan waan mulʼifamuuf; ibiddichis hojii tokkoon tokkoon namaa akkam akka taʼe ni qora.” 1 Qorontos 3:10–13.

> “Ergamoonni bu’uura mirkanaa’aa irratti ijaaran; innis Kattaa Bara-Baraati. Gara bu’uura kanaatti dhagoota addunyaa keessaa qotanii baasanii fidan. Ijjoon ijaartotaa gufuu malee hin hojjenne. Hojii isaanii mormiin diinota Kiristoosiin baay’ee rakkisaa ta’e. Isaan warra bu’uura sobaa irratti ijaaranii jiran keessaa jibba amantii, loogii, fi jibba isaaniin falmachuu qabu turan. Namoonni baay’een akka ijaartota mana waldaa hojjetan warra bara Nahimiyaasitti dallaa ijaaran wajjin wal fakkeeffamuu danda’u; waa’ee isaanii akkas jechuun barreeffameera: ‘Warri dallaa sana ijaaranis, warri ba’aa ba’anis, warri ba’aa fe’anis, tokkoon tokkoon isaanii harka isaa tokkoon hojii hojjetaa, harka kaaniin immoo meeshaa waraanaa qabatee ture.’ Nahimiyaa 4:17.” Hojii Ergamootaa, 595, 596.

Nuti itti aanu keessatti qorannaa kana itti fufna.

> Kufaatiin namichaa samii guutuu gaddaan guute. Addunyaan Waaqayyo uume abaarsa cubbuutiin mancaafamtee, uumamota gadadoo fi du’atti murteeffamaniin keessa jiraatamte. Warra seera cabsan sanaaf baqannaa tokkollee hin mul’anne. Ergamoonni faarfannaa isaanii dhaaban. Guutummaa mana mootummaa samii keessatti badiisa cubbuun geessiseef boo’ichi ture.

> “Ilmi Waaqayyoo, Ajajaa ulfina-qabeessa samii, sanyii kufeef garaa laafeen tuqame. Garaan isaa yeroo rakkina addunyaa bade sanaa isa duratti ol kaʼetti, gara-laafina daangaa hin qabneen sochoʼe. Garuu jaalalli Waaqummaa karoora nama itti furu qopheessee ture. Seerri Waaqayyoo cabee jiru lubbuu cubbamaa gaafata ture. Uumama hundumaa keessatti namaaf bakka buʼee gaaffii isaa guutummaatti deebisuu kan dandaʼu tokko qofa ture. Seerri Waaqayyoo akkuma Waaqa mataa isaatii qulqulluu taʼeef, yakka isa cabsuu sanaaf araara buusuu kan dandaʼu Waaqa wajjin wal qixa taʼe tokko qofa ture. Kiristoos qofatu nama kufe abaarsa seeraa jalaa furuudhaan ammas samii wajjin walii galtee keessa isa deebisuu dandaʼe. Kiristoos cubbuu—cubbuu Waaqa qulqulluu duratti akka malee jibbisiisaa taʼe, kan Abbaa fi Ilma Isaa addaan baasuuf dirqama taʼe—sanaa keessaa yakkaa fi salphina isaa of irratti fudhata ture. Kiristoos sanyii bade baraaruuf hamma gadi-fageenya gadadootti gad buʼa ture.”

> “Inni Abbaan duratti maqaa cubbamaa keessatti kadhate; yeroo sanatti loltoonni samii guutuun bu’aa isaa eeggachaa fedhii cimaa jechoonni ibsuu hin dandeenyeen guutamanii turan. Walii-mariin iccitii sanaa yeroo dheeraaf itti fufe—‘marii nagaa’ (Zakaariyaas 6:13) ilmaan nama kufaniif. Karoora fayyinaa uumama lafaa dura kaa’ame ture; Kiristoos ‘Hoolicha hundee biyya lafaa irraa qalame’ (Mul’ata 13:8) waan ta’eef; ta’us Ilma Isaa sanyii yakka qabeessaaf akka du’uuf kennuun Mootii koonyaa guutuu birattis qabsoo ture. Garuu, ‘Waaqayyo akkasitti addunyaa jaallate; akka namni isa amanu hundinuu jireenya bara baraa qabaatu malee hin badneef Ilma isaa tokkicha dhalate kenne.’ Yohannis 3:16. Yaa iccitii furii! yaa jaalala Waaqayyoo addunyaa isa Isa hin jaallanneef qabu! Eenyutu gadi fageenya jaalala sanaa isa ‘beekumsa caalu’ beekuu danda’a? Yaadni hin duune bara baraan ittuma fufee iccitii jaalala hubatamuu hin dandeenye sanaa hubachuuf yeroo carraaqu, dinqisiifannaa fi waaqeffannaan guutamanii ni ta’u.”

> “Waaqayyo Kiristoosiin mul’ifamuuf ture, ‘biyya lafaa ofitti araarsuuf.’ 2 Qorontos 5:19. Namni cubbuudhaan akkasitti gad bu’ee waan tureef, ofiin isaa isa uumamni isaa qulqullinaa fi gaarummaa ta’e wajjin walii galuu hin dandeenye. Garuu Kiristoos nama mootummaa seeraa jala murtaa’uu irraa erga furee booda, humna waaqayyummaa kennee carraaqqii namaa wajjin akka walitti hidhatu gochuu danda’a ture. Akkasumaanis gara Waaqayyotti qalbii jijjiirrannaa fi Kiristoositti amantiidhaan ijoolleen kufan Addaam ammas yeroo tokko ‘ijoollee Waaqayyoo’ ta’uu danda’u. 1 Yohannis 3:2.” Abbootii Biyyaatii fi Raajota, 63, 64.

Back to Articles