Article

# Kitaaba Daani'el - Lakkoofsa Dhibba Tokko keessaa Tokko

Ergamaa Kakuu: Qulqulleessuu irraa gara qulqulleessanii balleessuutti

Author

Jeff Pippenger

Published

February 29, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Torban Kiristoos kakuu itti mirkaneesse yeroo cuuphaa Isaa irraa jalqabee hamma yeroo Stefaanos dhagaan tumamee keessatti Kiristoos mana qulqullummaa samii keessatti dhaabateetti ture bakka buʼe.

> ତଥାପି ସେ ପବିତ୍ର ଆତ୍ମାରେ ପୂର୍ଣ୍ଣ ହୋଇ, ନିର୍ଦ୍ଧାରିତ ଦୃଷ୍ଟିରେ ସ୍ୱର୍ଗକୁ ଚାହିଲେ, ଏବଂ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ମହିମାକୁ, ଓ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ଡାହାଣ ପାଶେ ଦଣ୍ଡାୟମାନ ଯୀଶୁଙ୍କୁ ଦେଖିଲେ। ଏବଂ କହିଲେ, ଦେଖ, ମୁଁ ସ୍ୱର୍ଗମଣ୍ଡଳ ଖୋଲା ଦେଖୁଛି, ଏବଂ ମନୁଷ୍ୟପୁତ୍ରଙ୍କୁ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ଡାହାଣ ପାଶେ ଦଣ୍ଡାୟମାନ ଦେଖୁଛି। ତେବେ ସେମାନେ ବହୁତ ଉଚ୍ଚ ସ୍ୱରରେ ଚିତ୍କାର କରି, ନିଜ ନିଜ କାନ ବନ୍ଦ କରି, ଏକମତ ହୋଇ ତାଙ୍କ ଉପରେ ଧାଇଗଲେ, ଏବଂ ତାଙ୍କୁ ସହରର ବାହାରକୁ ଟେଣି ନେଇ, ପଥରମାଡ଼ କଲେ; ଏବଂ ସାକ୍ଷୀମାନେ ନିଜ ନିଜ ବସ୍ତ୍ର ଜଣେ ଯୁବକଙ୍କ ପାଦପାଖରେ ରଖିଦେଲେ, ଯାହାଙ୍କ ନାମ ଶାଉଲ ଥିଲା। ଏବଂ ସେମାନେ ସ୍ତିଫାନଙ୍କୁ ପଥରମାଡ଼ କରୁଥିବାବେଳେ, ସେ ଈଶ୍ୱରଙ୍କୁ ଡାକି କହୁଥିଲେ, ପ୍ରଭୁ ଯୀଶୁ, ମୋର ଆତ୍ମାକୁ ଗ୍ରହଣ କରନ୍ତୁ। ପରେ ସେ ଘୁଁଡ଼ା ଟେକି, ଉଚ୍ଚ ସ୍ୱରରେ ଡାକି କହିଲେ, ପ୍ରଭୁ, ଏହି ପାପଟି ସେମାନଙ୍କ ଉପରେ ଅର୍ପଣ କରିବେ ନାହିଁ। ଏହା କହି ସେ ନିଦ୍ରାଗତ ହେଲେ। ପ୍ରେରିତଙ୍କ କାର୍ଯ୍ୟ ୭:୫୫–୬୦।

Yeroo Istefaanos dhagaan tumamee Miikaa’el dhaabate, wangeelli gara Ormootaatti darbe; yeroo sana ga’utti wangeelli Yihudoota qofa irratti daangeffamee ture.

> “Achiis ergamaan sun, ergamaanichi, ‘Inni namoota baay’eedhaaf kakuu torban tokkoof [waggaa torbaaf] ni jabeessa.’ Erga Fayyisaan hojii tajaajilaa Isaa jalqabee booddee waggaa torbaaf, wangeelli addumaan Yihuudotaaf lallabamuu qaba ture; waggaa sadii fi walakkaa Kiristoosiin mataa Isaa; achii booddees ergamootaatiin. ‘Walakkeessa torbanii keessatti inni aarsaa fi kennaa dhaabuuf ni godha.’ Daani’el 9:27. Birraa bara A. D. 31 keessa, Kiristoos aarsaa dhugaa ta’e Qolqaata irratti dhiyaate. Sana booda golgaan mana qulqullummaa keessaa lama keessaa tarsa’e; kunis qulqullinni fi hiikni tajaajila aarsaa irraa deemuu isaanii agarsiise. Yeroon aarsaa fi kennaa lafaa dhaabuuf dhufe ture.”

> “Torban tokko—waggaa torba—A.D. 34 keessatti xumurame. Sana booda Yihudoonni dhagaan Istifaanosin rukutanii ajjeesuun isaanii wangeela diduu isaanii dhuma irratti cimsanii mirkaneeffatan; bartoonni ari’atamni sababeeffachuun biyya-biyya faca’anii turan immoo, ‘iddoo hundatti dubbicha lallabaa turan’ (Hojii Ergamootaa 8:4); yeroo gabaabaa boodas Saa’ol, ari’ataa ture sun, geeddaramee Phaawuloos ta’e; innis ergamaa ormootaaf ta’e.” The Desire of Ages, 233.

Bara 34ttiitti, torban qulqulluun (guyyoota kuma lamaa fi dhibba shan fi digdama), xumurame; Israaʼel durii Waaqayyoo irraa hiikame; yeroo qorumsaa isaanii guutummaatti cufame. Yeroo sanaatti, Israaʼel durii kakuu diduu isaaniitiif, akkasumas Ilma Waaqayyoo fannisuudhaan, adabbiin isaan irratti dhufu murtii hojii-raawwachiiftuu Waaqayyoo jalatti gale. Waaqayyo garuu araara isaa obsaan guutameen, Yerusaalem diigamuun ishee hamma marfamee fi diigamni ishee bara 66 A.D. irraa eegalee hanga 70 A.D.tti gaʼutti turetti dibee ture.

Lakkoofsonni Dani’el boqonnaa sagal keessatti, torban isa Kiristoos kakuu jabeesse adda baasan, akkasumas Roomaan waaqeffannaa tolfamaa (mooticha dhufuuf jiru) magaalaa fi mana qulqullummaa ni balleessa jedhee ni adda baasa; garuu Waaqayyo, obsa dheeraa fi araara isaatiin, ilmaan Israa’el warra durii wangeela dhaga’anii murtoo akka abbootiin isaanii yeroo tajaajila Kiristoosii fi bartoota isaatiin giddu isaanii geggeeffame waggoota torbaa keessatti godhanitti godhanuf yeroo isaanii ni eeyyame.

> “Erga jechuun waggaa afurtamaatti dhiʼaateef, erga badiisni Yerusaalem Kiristoos Mataan Isaa dubbatee murtaaʼee booddee, Gooftaan murtii Isaa magaalattii fi saba sana irratti geessisuu ni tursiise. Wangeela Isaa diddotaa fi Ilma Isaa ajjeestota irratti obsi dheeraan Waaqayyoo agarsiise dinqisiisaa ture. Fakkeenyi muka ija hin godhanne sun walitti dhufeenya Waaqayyo saba Yihudootaa wajjin qabu agarsiisa ture. Ajajni, ‘Muri; maaliif lafa dhiphisa?’ (Luqaas 13:7) jedhu baʼee ture; garuu araarri waaqayyoo yeroo muraasa dabalataaf isa oolchee ture. Yihudoota keessaa baayʼeen ammas waaʼee amala Kiristoosii fi hojii Isaa wallaaloo turan. Ijoolleenis carraa warri isaanii tuffatan hin arganne, ifa warri isaanii balaaleffatanis hin fudhanne turan. Waaqayyo lallaba ergamootaa fi warra isaanii wajjin hojjetanitiin ifni akka isaan irratti ifu ni taasisa ture; raajiiwwan akkamitti raawwataman akka argan ni hayyamamaaf ture—kunis dhalachuu fi jireenya Kiristoos qofa keessatti utuu hin taʼin, duʼa Isaa fi duʼaa kaʼuu Isaa keessattis. Ijoolleen cubbuu warra isaanii irraa kan kaʼe hin murtoofne turan; garuu yeroo ifa warra isaanii kennametti hunda beekumsa guutuudhaan, ifa dabalataa ofii isaanii kennametti didan, cubbuu warra isaanii keessatti qooddattoota taʼan; safara hammina isaaniis guutan.”

> “Obsaan dheeraan Waaqayyoo Yerusaalemiif qabu Yihuudota qalbii-jijjiirra diduu isaanii keessatti mata-jabina isaanii qofa jabeesse. Isaan jibbaa fi gara-jabeessummaa isaanii bartoota Yesuus irratti mul’isaniin, dhiifama araaraa isa dhumaa didan. Sana booddee Waaqayyo eeggumsa Isaa isaan irraa kaasee, humna Isaa isa Seexanaa fi ergamoota isaa dhowwu isaan irraa fuudhe; sabni sunis to’annoo geggeessaa isheen filatte jala hafte. Ijoolleen ishee ayyaana Kiristoos isa kaka’umsa isaanii hamaa mo’achuuf isaan dandeessisu tuffataniiru; amma garuu kanaan isaan mo’atamtoota ta’an. Seexanni fedhii lubbuu keessaa isa hundumaa caalaa hammaa fi salphina guddaa qabu kakaase. Namoonni hin yaadne; yaada sirriitiin buluu irraa fagaatanii turan—kaka’umsaafi dallansa jaamaa jalatti bulaniiru. Gara-jabeessummaa isaanii keessatti akka Seexanaatti ta’an. Maatii keessatti fi saba keessatti, warra sadarkaa ol aanaa irraa hamma warra gadi aanaa ta’anitti walqixa, shakkii, hinaaffaa, jibba, wal-lola, fincila, ajjeechaa ture. Eessayyuu nageenyi hin turre. Michoonnii fi firoonni wal gurguran. Warri isaanii ijoollee isaanii ajjeesan, ijoolleenis warra isaanii ajjeesan. Bulchitoonni saba sanaa ofii isaanii bulchuu dadhaban. Fedhiin isaanii to’annoo hin qabne isaan abbaa-irree godhe. Yihuudonni Ilma Waaqayyoo isa balleessaa hin qabne irratti murteessuuf dhugaa sobaa fudhatanii turan. Amma immoo himannaan sobaa jireenya isaanii mataa isaanii iyyuu hin mirkaneessine. Hojii isaanii keessatti yeroo dheeraadhaaf akkana jechuun turan: ‘Qulqulluu Israa’el nu duraa haa kaafamu.’ Isaayaas 30:11. Amma hawwiin isaanii isaaniif kenname. Sodaan Waaqayyoo isaanii kana booda isaan hin jeeqne. Seexanni saba sana mataa isaa irra ture, aangawoonni mootummaa fi amantii warri ol aanaanis mootummaa isaa jala turan.” The Great Controversy, 27, 28.

ᱪᱩᱠᱛᱤ ᱨᱮᱱ ᱫᱩᱛ ᱞᱮᱠᱟᱛᱮ, ᱠᱷᱨᱤᱥᱴ ᱯᱩᱭᱞᱩ-ᱯᱩᱭᱞᱩᱛᱮ ᱥᱩᱢᱩᱝ ᱠᱚᱨᱮ ᱭᱤᱦᱩᱫᱤᱠᱚ ᱥᱟᱶ ᱜᱮ ᱵᱮᱣᱦᱟᱨ ᱠᱮᱫᱟᱭ। ᱓᱔ ᱥᱟᱞ ᱨᱮ, ᱥᱴᱤᱯᱷᱮᱱ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱜᱳᱡ ᱢᱟᱨᱟᱣ ᱥᱚᱢᱚᱭ ᱨᱮ, ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱥᱩᱥᱟᱢᱟᱪᱟᱨ ᱟᱡᱟᱛᱠᱚ ᱛᱷᱮᱱ ᱥᱮᱱᱚᱜ ᱮᱱᱟ, ᱟᱨ ᱤᱥᱚᱨᱟᱜ ᱠᱟᱨᱭᱚᱠᱟᱨᱤ ᱵᱤᱪᱟᱨ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱥᱚᱢᱚᱭ ᱦᱟᱡᱤᱨ ᱮᱱᱟ, ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ ᱤᱥᱚᱨ ᱟᱯᱱᱟᱨ ᱫᱚᱭᱟ ᱨᱮ ᱚᱱᱟ ᱥᱚᱢᱚᱭ-ᱵᱤᱱᱫᱩᱠᱩ ᱢᱚᱴᱟᱢᱚᱴᱤ ᱪᱟᱞᱤᱥ ᱵᱚᱪᱷᱚᱨ ᱞᱟᱜᱤᱫ ᱛᱷᱟᱯᱚᱱ ᱠᱮᱫᱟᱭ।

Akka Ergamoota Kakuutti, raawwii Miilkiyaas boqonnaa sadiitti, Kiristoos mana qulqullummaa yeroo lama qulqulleesse. Inni kana godhe yeroo addatti saba kakuu yeroo sana bira darbamanii hiikaman sanaaf, akkasumas warra yeroo sana saba filatamoo haaraa ta’anif adda baafame keessatti. Yommuu yeroo sun xumurame, yeroo murtii hojii raawwachiiftuu Waaqayyoo jalqabe. Yohannis Cuuphaan ergamaa karaa hojii Kiristoos, saba filatamoo haaraa Inni isaan wajjin kakuu keessatti seenuu qabu dhaabuuf, qopheesse ture.

Qulqulleessuu mana qulqullummaa lamaan hojii Kiristoos mana qulqullummaa lubbuu qulqulleessuu adda baasanii mul’isan barsiisa fakkeenyaa turan. Ergamichi Kakuu inni boqonnaa sadaffaa Malaki keessatti yommuu tasa dhufu, akka guyyoota durii aarsaan dhiyaatu uumuuf jecha, ilmaan Leewiis ni qulqulleessa, akkasumas ni xureessa irraa isaan ni qulqulleessa.

> Garuu eenyutu guyyaa dhufaatii isaa obsuu dandaʼa? Yommuu inni mulʼatus eenyutu dhaabachuu dandaʼa? Inni ibidda nama baqsuu fakkaata, akka saamunaa warra uffata miiccanii iquunisuus fakkaata. Inni akkuma nama meetii baqsuu fi qulqulleessu tokkootti taaʼee, ilmaan Lewwii ni qulqulleessa; akka warqee fi meetiitti isaan ni qoree qulqulleessa; isaanis aarsaa qajeelummaadhaan Waaqayyoof akka dhiʼeessaniif. Sana booddee aarsaan Yihudaa fi Yerusaalem akka bara durii fi akka waggoota duraaniitti Waaqayyo duratti nama gammachiisu ni taʼa. Milkiyaas 3:2–3.

Milkiyaas boqonnaa sadii, qulqulleessitoonni mana qulqullummaa lameenuu amantii ilmaan Leewwii Ergamaa Kakuu sanaan raawwatamee guutummaatti mudate agarsiisu. Guutummaatti mudachuun amantii ilmaan Leewwii immoo qulqulleessamuu warqee tiin fakkeeffamee jira.

> “Warra hojii fayyaa keessatti dhiibbaa kamiyyuu qaban hundumaa keessatti, fedha Waaqayyootiif of waafachuun, of gad deebisuu, garaa banuun immoo dhiibbaa gatii guddaa qabu kan Hafuura Kiristoos simachuu jiraachuu qaba. Warqeen ibiddaan qorame jaalalaa fi amantii agarsiisa. Namoonni baayʼeen jaalala irraa jechuun ni dandaʼama akka hiyyeeyyii taʼanitti jiru. Of irratti amanamuun guddaan isaanii ija isaanii jaamseera, fedhii isaanii guddaa akka hin argine godheera. Gara Waaqayyootti guyyaa guyyaatti jijjiiramni taʼuu qaba jechuun barbaachisummaa ifa taʼeetu jira; jireenya amantii keessatti muuxannoo haaraa, gadi fagoo, fi guyyaa guyyaatti taʼu qaba.” Testimonies, volume 4, 558.

Miilkiyaas boqonnaa sadii fi qulqulleessitoonni mana qulqullummaa lamaan sun hubannaa dabaluu beekumsaa warra ogeeyyii, jechuunis ilmaan Leewwii, keessaa jiru kan Ergamaa Kakuutiin raawwatamu guutuu taʼuu isaanii bakka buʼu. Guutummaan ilmaan Leewwii immoo qulqulleessamuu meetiitiin bakka buʼameera.

> Dubbiin Waaqayyoo dubbii qulqulluu dha; akka meetii boolla lafaatiin keessatti qoramee si’a torba qulqulleeffamee ti. Faarfannaa 12:6.

Ergamaan Kakuu ilmaan Leewwii akkuma meetii fi warqee ni qulqulleessa ture. Dubbiin Waaqayyoo isa qulqulleessudha; qulqulleeffamuun jechuun qajeelchifamuu fi qulqulleeffamuu dha.

> Dhugaa keetiin isaan qulqulleessi; dubbii kee dhugaadha. Yohaannis 17:17.

Yohannis Cuuphaan karaa Ergamaa Kakuu sanaaf qopheesse ture; kunis raawwatama jalqabaa boqonnaa sadaffaa Maalaakii keessatti mul’ate, ergaan inni dhimma kanaan fide immoo uumama isaatiin afur-qoodaa ture. Hojiin isaa hojii qulqulleessuu kan Ergamaan Kakuu sun raawwatu adda baasuudha of keessatti hammate; hojii qulqulleessuu raawwatames akka gocha oobdii ittiin midhaan maraaqan xurii irraa qulqulleessuutti fakkeeffamee ibsame. Inni akka uummatni filatamaan duraanii yeroo sana darbatamaa jiranis ibse. Akkasumas ergaa Laa’oodiqiyaa saba Waaqayyootiif dhiheesse; kanaanis cubbuu isaanii fi cubbuu abbootii isaanii isaanitti agarsiise. Dhugaawwan kana hunda haala “dheekkamsa dhufuuf jiruu” keessatti kaa’e. Hojiin ergamaa karaa qopheesse sanaa, hojii nama sirna barnootaa uummata darbatamaa jiran sanaa keessatti gonkumaa hin baratiniin raawwatame bakka bu’a ture.

> “Gooftaan Yohaannis Cuuphaa keessatti karaa Gooftaa qopheessuuf ofii Isaatiif ergamaa tokko kaase. Inni cubbuu ifachuunii fi itti murteessuun addunyaatti dhugaa ba’umsa jabaataa, kan hin hollanne baachuu qaba ture. Luqaas, ergamummaa isaa fi hojii isaa yeroo beeksisu, akkana jedha: ‘Inni immoo hafuurrii fi humna Eliyaasiin Isaa dura ni adeema; garaa abbootii gara ijoolleetti deebisuuf, warra hin ajajamne immoo gara ogummaa qajeelotaa deebisuuf; Gooftaadhaaf saba qophaa’e qopheessuuf’ (Luke 1:17).”

> “Fariisotaa fi Saadduuquun keessaa namoonni baayʼeen gara cuuphaa Yohaannis dhufan; innis isaanitti dubbatee, ‘Isin dhaloota buutiiwwanii, dheekkamsa dhufuuf jiru jalaa akka baqattan eenyutu isin akeekkachiise? Egaa hojiiwwan qalbii jijjiirrataniif malu fidaa; akkasumas, “Abrahaam abbaa keenya dha” jettanii keessa keessanitti yaaduu hin jalqabinaa; ani isinittan jedhu, Waaqayyo dhagoota kanneen keessaa ilmaan Abrahaamiif kaasuu ni dandaʼa. Amma immoo, qottoon hundee mukootaa irra kaaʼameera; kanaafuu mukni hundinuu ija gaarii hin godhanne hundi muramee ibiddatti gatama. Ani dhuguma qalbii jijjiirrannaaf bishaaniin isin cuupha; inni ana booddee dhufu garuu ana caalaa humna qabeessa, ani kophee isaa baachuu illee kan hin malle dha; inni Hafuura Qulqulluu fi ibiddaan isin cuupha. Mancaʼaan isaa harka isaa keessa jira; innis oobdii isaa guutumaan guutuutti qulqulleessa, qamadii isaa gootara keessa walitti qaba; habaqaa garuu ibidda hin dhaamneen guba’” (Maatewos 3:7–12).

> “Sagaleen Yohannis akka malakataatti ol ol jedhu ture. Ergamaan isaa, ‘Yakka isaanii saba Koo itti mul’isi, cubbuu isaanii immoo mana Yaaqoobitti himi’ (Isaayaas 58:1) kan jedhu ture. Inni barnoota nam-tolchee kamiyyuu hin arganne. Waaqayyoo fi uumamni barsiisota isaa turan. Garuu karaa Kiristoos dura qopheessuuf nama sagaleen isaa akka raajota durii dhaga’amu gochuu danda’u, biyya hammina keessa kufte gara qalbii jijjiirrannaatti waamuuf ija-jabinaan dhaabbatu tokko barbaachisaa ture.” Selected Messages, kitaaba 2, 147, 148.

Wiiliyaam Miilar Ergamamaa Kakuu sanaaf karaa qopheesse lammaffaa ture; namummaan fi hojii Miilar immoo Yohaannis Cuuphaan fakkeenyeffamanii turan.

> “Kumaatamni dhugaa Wiiliyaam Miiler lallabe fudhachuuf geggeeffaman; ergamtoonnis Waaqayyoo hafuuraa fi humna Eliyaasiin kaafamanii ergaa sana labsan. Akkuma Yohaannis, kan Yesus dursee karaa qopheesse sanaa, warri ergaa ulfaataa kana lallabanis, qottoo muka jala hidda isaa irra kaa’uuf dirqaman, namootas hojiiwwan qalbii jijjiirrannaaf malan akka godhan waaman.” Early Writings, 233.

Yihuudonni bara Kiristoositti turan keessatti falmii xixxiqqoo kaasan sun, ergaa dogoggoraa waaʼee Masiihii irratti amananii akka hirkatan geggeeffamanii turan. “Masiih” jechuun afaan Ibrootaatiin jecha Giriikii “Kiristoos” jedhuudha; innis hiikni isaa “dibame” jechuudha.

> Dubbii Waaqayyo gara ijoollee Israa’elitti erge, nagaa karaa Yesuus Kiristoosiin lallabaa ture; (inni Gooftaa hundumaa ti:) dubbii sana, ani jedhu, isin ni beektu; inni Yihudaa guutuu keessatti labsame, cuuphaa Yohaannis lallabe booddee immoo Galiilaa irraa jalqabe; akkamitti Waaqayyo Yesuus Nama Naazireet sana Hafuura Qulqulluu fi humnaan dibee; innis naannaʼee gaarii hojjechaa, warra hunda hafuura hamaatiin cunqurfaman fayyisaa ture; Waaqayyo isa wajjin tureetii. Hojii Ergamootaa 10:36–38.

দুয়োটা “messiah” আৰু “Christ” ৰ অৰ্থ হ’ল “অভিষিক্ত জন”। খ্ৰীষ্টে তেওঁৰ বাপ্তিস্মৰ সময়ত অভিষেক লাভ কৰিছিল; সেইহেতুকে, কঠোৰ অৰ্থত, তেওঁ বাপ্তিস্মৰ আগলৈকে Messiah বা Christ নাছিল। তেওঁৰ বাপ্তিস্ম ভৱিষ্যদ্বাণীমূলকভাৱে প্ৰকাশিত বাক্যৰ দশম অধ্যায়ত নামি অহা দূতৰ অৱতৰণৰ সৈতে সামঞ্জস্য ৰাখে, যি 1840 চনৰ 11 আগষ্টত নামি আহিছিল; আৰু ই প্ৰকাশিত বাক্যৰ অষ্টাদশ অধ্যায়ৰ পৰাক্ৰমী দূতৰ অৱতৰণৰ সৈতেও সামঞ্জস্য ৰাখে, যি 2001 চনৰ 11 ছেপ্টেম্বৰত নামি আহিছিল। এই তিনিটা ভৱিষ্যদ্বাণীমূলক waymark-এ অন্তিম বৰ্ষণত পবিত্ৰ আত্মাৰ প্ৰকাশক চিনাক্ত কৰে।

Yihudoonni falmii qofa barbaadan hubannaa dogoggoraa, ergaa raajii sobaa tokko jabeessanii qabatanii turan; inniis Masiihiin mootummaa lafa irratti ijaaramu kan mul’atu fidee, achitti sabni Israa’el biyya lafaa hunda bulchu akka ta’u jedhu ture. Inni ergaa sobaa kan “nagaa fi badhaadhina” abdachiisu ture.

Ergaan Wiiliyaam Miiliir qabiyyee gurguddaa lama qaba ture. Inni duraa hojii raawwachiisummaa raajiiwwan yeroo qulqulleeffamuu mana qulqullummaa adda baasan ture; inni lammataammoo hiikkaa Kaatolikaa waggoota kuma tokkoo mootummaa bara kumaa, isa Pirootestaantonni amanuuf saaxilamoo turan, mormuu isaa ture. Ilaalchi sobaa mootummaa bara kumaa, akka waggoota kuma tokkootti nagaa fi badhaadhina taʼeetti ibsame sun, ilaalcha sobaa mootummaa Masiihichaa kan Yihuudonni falmii jechootaa jaallatan qabatanii turaniin bakka buufamee ture.

Dhugaan baatota lamaan sanaa ergaa rooba boodaa sobaa kan guutummaa seenaa ergamaa karaa Ergamicha Kakuu akka mana qulqullummaa Isaa keessatti tasaan dhufuuf qopheessu sanaa raawwii sadaffaa fi isa dhumaa keessatti “nagaa fi badhaadhina” abdachiisu adda baasa. Ergaan rooba boodaa sobaa sun, ergaa Yohaannis Cuuphaa isa yeroo “dheekkamsi dhufu” gaʼutti, “mukni ija gaarii hin godhanne hundinuu muramee ibiddatti gatama” jedhee ibse irraa faallaa taʼeen, akka ergaa “nagaa fi nageenyaa” taʼetti beekameera. Akkasumas, akka barsiisa Kaatolikummaa jedhuutti waggoonni kuma tokkoo nagaa akka hin jiraanne Millar ibsuudhaan bakka buʼameera; keessaa yeroo Gooftaan deebiʼutti, Inni ifa dhufaatii Isaatiin lafaa ni balleessa.

> እቲ ዝጭነቑ ንኣኻትኩም ድማ፡ ጐይታና ኢየሱስ ምስ ሓያላት መላእኽቱ ካብ ሰማይ ኪግለጽ ከሎ፡ ንስኻትና ምሳና ዕረፍቲ ክትረኽቡ እዩ። ነቶም ንኣምላኽ ዘይፈልጡን ንወንጌል ጐይታና ኢየሱስ ክርስቶስ ዘይእዘዙን ብነዲድ ሓዊ ፍዳ እናወሰደ፡ ንሳቶም ካብ ገጽ ጐይታን ካብ ክብሪ ሓይሉን ብዘለኣለማዊ ጥፍኣት ኪቕጽዑ እዮም። 2 ተሰሎንቄ 1፡7–9።

Ergamoonni jalqabaa lamaan, kanneen Ergamaa Kakuu ummata filatamaa haaraa wajjin kakuu keessa akka seenuuf qopheessan, ergaa rooba boodaa sobaa “nagaa fi nageenya” jedhu, kan dhaloota sadaffaa Adveentizimii Laawoodiikeeyaa keessatti qindaa’e, Seexanaan kan qophaa’e taʼuu isaa ni mulʼisu; kunis Adveentizimii Laawoodiikeeyaa dhaloota afraffaa keessatti gahee Islaamummaa, akkuma Waaqayyoo sadaffaa keessatti bakka buʼameetti, akka hin hubanne ittisuuf ture.

Adeemsa qulqulleessuu keessatti warra ilmaan Leewwiiin bakka buufaman irratti raawwatamu keessa, Inni Yohaannis Cuuphaa booddee dhufuuf jiru harka Isaa keessa kan jiru qalbii qilleensaan lafa midhaanii Isaa guutummaatti qulqulleessuu fi “qulleessuu” qaba ture. Hojii sunis Dubbii Isaatiin raawwatama.

> “‘Inni harka isaa keessa jira, innis oobdii isaa guutummaatti ni qulqulleessa; qamadii isaas gootara keessa ni walitti qaba.’ Maatewos 3:12. Kun yeroo qulqulleessuu keessaa tokko ture. Dubbiilee dhugaatiin buusiin qamadii irraa addaan baafamaa ture. Isaan ifatuu fi of-qajeelummaadhaan guutamanii mootummaa fudhachuuf baay’ee of tuuloo, akkasumas jireenya gad-of-qabummaa fudhachuuf addunyaa baay’ee jaallataniif, namoonni baay’een Yesus irraa garagalan. Har’as namoonni baay’een wantuma kana raawwachaa jiru. Lubbuun har’a akkuma barattoota sana mana sagadaa Qifirnaahom keessatti turanitti qoratamti. Yommuu dhugaan garaa namaatti dhiyaatu, jireenyi isaanii fedha Waaqayyoo wajjin akka hin walsimne ni argu. Of keessaa isaanii guutummaatti jijjiiramuu akka barbaachisu ni argu; garuu hojii of-kadhachuu gaafatu sana fudhachuuf hin fedhan. Kanaaf yeroo cubbuun isaanii saaxilamu ni aaru. Akkuma barattoonni Yesus dhiisanii, ‘Dubbiin kun cimaa dha; eenyutu isa dhaggeeffachuu danda’a?’ jechuun gungumaa deemanitti, isaanis mufatanii ni deemu.” The Desire of Ages, 392.

Ergaan roobii boodaa “falmiidha” Habquuq boqonnaa lama keessatti ibsame dha; innis dubbiiwwan dhugaa, kan qamadii irraa xurii addaan baasan dha. Addaan baafamuun sun qulqulleessuu Ergamaa Kakuu sanaatiin raawwatamu dha. Seenaa Millerite keessatti, ergaan Daani’el boqonnaa saddeet, lakkoofsa kudha afur, yeroo jalqabaatti kufee yeroo turuu Habquuq boqonnaa lamaa fi fakkeenya durboota kudhanii Maatewos boqonnaa digdamii shanii keessatti argamu fide yeroo sana qulqulleessuu tokko uume. Yeroo ergaan Iyyata Halkan Giddugaleessaa dhumarratti Onkololeessa 22, 1844 irratti raawwatame, qulqulleessuu isa caalaa guddaa uume. Sana boodas Ergamaan Kakuu sun battalumatti dhufee qulqulleessuu fi haaromsa isa dhumaa jalqabe. Sochiin qulqulleessuu fi xurii balleessuu sadii keessaa lamaan jalqabaa keessa darbe sun, isa sadaffaa kufee bara 1863 keessatti gara lafa onaa Laa’odiiqeyaa ergame.

Seenaa Miilariit keessatti, Pirootestaantonni jalqaba dubbii dhugaatiin qulqulleeffaman; sana booddee immoo, sochiin ergamaa isa jalqabaas ergaa qorumsaa isa sadaffaa dhufuu isaatiin qulqulleeffame. Garuu warri waggoota afurtamii fi ja’a sana keessatti, 1798 irraa jalqabee hamma 1844 tti, mana qulqullummaa Miilariit ijaartota turan, fakkeenya durboota kudhanii guutummaatti raawwatan iyyuu, qorumsicha isa sadaffaa—kan Onkoloolessa 22, 1844 irratti dhufe—itti kufan.

> “Namoonni hedduun erga ergaa ergamoota jalqabaa fi lammaffaa jalatti Misirrichaa simachuuf baʼanii, ergaa sadaffaa, isa xumuraa fi qorumsaa isa addunyaatti kennamu didan; yeroo waamichi inni dhumaa kennamutti immoo dhaabbanni fakkaataan ni fudhatama.”

> “Qajeelfamni fakkeenya kanaa hundinuu of eeggannoodhaan qoratamuu qaba. Nuyi durboota ogeeyyii yookaan durboota gowwootaan bakka buufamneerra.” Review and Herald, October 31, 1899.

Seenaa raajii kan ergamaan sadaffaan Onkoloolessa 22, 1844tti dhufeeniin jalqabame sun kufaatii ture; innis fincila bara 1863tiin xumurame. Hanga bara 1850tti Obboleettii White ergaa armaan gadii barreessite.

> “Amajjii Gooftaan argaa naa kenne, Guyyaa Amajjii 26, ani nan hima. Ani arge akka namoota Waaqayyoo keessaa tokko tokko gowwummaa keessa turanii fi hirribaa keessa turan; akka isaan walakkaa dammaqanii qofa turan, yeroo amma keessa jiraachaa jirru hin hubanne; akkasumas akka ‘namichi’ ‘burushii xurii’ qabu sun seenee ture, fi akka namoonni tokko tokko ariifamanii balleeffamuu irra jiran. Ani Yesusin isaan akka oolchu, yeroo muraasa isaanii akka dhiisuufan, balaa isaanii sodaachisaa taʼe akka argan, kunis osoo bara baraan baayʼee yeroon hin daangeffamin dura akka qophaaʼan, nan kadhadhe. Ergamaan, ‘Badiisni akka bubbee jabaa guddaadhaan dhufaa jira’ jedhe. Ani ergamaa sana akka garaa laafuufii fi akka isaan oolchuuf nan kadhadhe; isaan warri addunyaa kana jaallatan, qabeenya isaanii irratti maxxananii turan, irraa muranii bilisa baʼuu fi karaa isaanii irratti ergamoota ariifachiisuuf isaan aarsaa gochuu hin feene, hoolota beelaʼan kan nyaata hafuuraa dhabuu irraa badan sooruuf.”

> “Yommuu ani lubbuuwwan hiyyeeyyii dhugaa yeroo ammaa kanaa dhabuu irraa kan ka’e du’anii jiran ilaale, akkasumas namoonni tokko tokkoo dhugaa amanuu isaanii dubbatan hojii Waaqayyoo fuulduratti adeemsisuuf karaa barbaachisaa ta’e ukkaamsuun isaanii isaan akka du’an dhiisaa turan yommuu arge, mul’anni sun baay’ee na dhukkubse; ergamaanis akka inni kana narraa kaasu nan kadhadhe. Yeroo dhimmin Waaqayyoo qabeenya isaanii keessaa tokko tokko gaafate, akkuma dargaggeessa gara Yesus dhufe sanaa, [Matthew 19:16–22.] gaddaan deeman nan arge; akkasumas yeroo gabaabaa keessatti adabbiin lolaa guutee dhufu sun irra darbuudhaan qabeenya isaanii hunda irraa qulqulleessee akka fudhatu nan arge; yeroo sanatti immoo qabeenya lafaa aarsaa gochuun badhaadhummaa samii keessatti kuufachuun baay’ee akka isaanitti dafee darbuu nan arge.” Review and Herald, April 1, 1850.

Bara 1850tti, namni buraa qulqulleessu sun duraan dursee dhufee ture. Onkoloolessa 22, 1844tti, Ergamichi Kakuu isaa gara mana qulqullummaa isaatti yeroo tokkoon dhufe; innis hojii ilmaan Leewwii qulqulleessuu fi xureessummaa isaanii irraa isaan qulqulleessuu jalqabe.

Barumsa kana mata-duree itti aanu keessatti qorannoo kana itti fufna.

> “Har’a lubbuun qoramaa fi qoratamaa jirti, baay’eenis lafauma warri Kiristoosin dhiisan irra adeeman san irra darbu jiru. Yommuu Dubbichaan qorataman, Barsiisaa Waaqummaa ni didu. Sababii jireenyi isaanii dhugaa fi qajeelummaa wajjin walii hin galleef yommuu ifatan, Fayyisaadhaa ni garagalu; murtoon isaanii immoo, akkuma bartoota mufatanii sanaa, gonkumaa hin deebifamu. Isaan Kiristoos wajjin si’achi hin deeman. Akkasitti dubbiin kun ni raawwatama: ‘Inni afaan qarmii isaa harka isaa keessa qaba, oobdii isaa guutummaatti ni qulqulleessa, qamadii isaa immoo gootara keessatti ni sassaaba.’” Signs of the Times, Caamsaa 15, 1901.

Back to Articles