Article

# Kitaaba Daani’eel - Lakkoofsa Dhibba Tokkoo fi Sagaaltama Afur

ማቃብያን የሚያስታውሱ ድምፆች፦ የትራምፕ ድልና ወደ አውሬው ምስል የሚወስደው ትንቢታዊ መንገድ

Author

Jeff Pippenger

Published

April 24, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Sararni Makkabotaatiin bakka buufameen (Pirootestaantizimii gantuu Ameerikaa keessatti adda baafame) bara dhaloota Kiristoos dura 167tti Modeinitti amantii Giriikii irratti fincila isaanii jalqaban. Achittis Makkaboonni yaalii Antiiyookus Epiphaanees amantii Giriikii Yihuudotatti dirqisiisuuf godhe ni injifatan; akkasumas hoogganaa Yihuudotaa isa Antiiyookus wajjin hojjechaa ture ni ajjeesan. Kanaafuu, Biden filannoo bara 2024 keessatti garee sagalee “Mirga Amantii” jedhamuun beekamuun ni mo’amata. Seenaanis injifannoo filannoo bara 2024 ibsa; Pirootestaantizimiin gantuun Rippabilikaanota addunyaa-hordoftoota RINO jedhaman qofa irratti utuu hin taane, tattaaffii Dimookiraatota ateestota ta’an amantii woke-ism jedhamu sabicha irratti dirqisiisuuf godhan irrattis ni mo’ata.

Lolaa keessaa hafuuraa, isa sarara Makkabotaatiin bakka buufame, bara 2015 jalqabe; yeroo pirezidaantiin sooressi humnoota jawwee kan gulobalizimii kakaase, hojii jawwee keessatti ragoota lamaan ajjeesuunis Qormaata Pelosi kan waa’ee Amajjii 6, 2021 ilaalan of keessatti hammate. Modein fi fincilli Makkabotaa, injifannoo fuulduraa Pirootestaantizimii gantuu Sadaasa 5, 2024 irratti mul’isa. Eebbifamni aangoo Amajjii 20, 2025, bara 164 Dh.K.D.tiin fakkeenya qaba ture; kunis mana qulqullummaa lammaffaa irra deebi’amee qulqulleessamuu isaa bakka bu’a; barauma sana keessa (164 Dh.K.D.) Antiokos Epifaanes du’e. Antiokos paartii Dimookiraatawaa, akkasumas michoota isaanii gulobalistii warra of isaanii Ripabiliikaana jechuun waaman bakka bu’a; haa ta’u malee isaan akkuma intalli dhiira hin taane, MAGA Ripabiliikaanota ta’uun isaanii illee sana caalaa miti.

Qabsoon siyaasaas kan lakkoofsoota kudha sadii hamma kudha shanii keessatti bakka buufame, kan lola Paaniyuumitti xumuramu, seenaa sana keessatti qabsoo amantii gidduutti “woke-ism” fi Pirootestaantizimii gantuu gidduutti adeemu wajjin wal cina dhaabbata. Eebbifamuu mootummaa Trump bara 2025 keessatti, isa bara 164 D.K.D. keessatti mana qulqullummaa lammaffaa haaromsuun bakka buufame sana booddee, inni mootummaa Rippabiliikaanaa gantuu isaa waliin waldaa Pirootestaantii gantuu walitti fiduudhaan fakkii bineensaa ijaaruu dhugaa sana jalqaba; kunis bara 161 D.K.D. irraa jalqabee hamma bara 158 D.K.D.tti liigii Roomaa fi Makkabeewwanii tiin bakka buufameera. Trump waldaa fi mootummaa walii galaan kakuu tokko keessatti walitti fida; achittis qaamni amantii aangoo keessa ta’a. Seenaa raajii keessatti, lafti bineensaa fakkii bineensa Kaatolikii ijaaru sana keessatti, gaanfi Rippabiliikaanaa gantuu fi gaanfi Pirootestaantii gantuu gaaffii jireenya bara baraa irratti karaa dogoggoraa ta’een xoofoo yeroo qormaata isaanii guutu.

Bani jalqaba irraa kaasee, innis qulqulleessuu mana qulqullummaa lammaffaa bara dhaloota Kiristoos dura 164 keessatti agarsiifameen, hojii fakkii bineensichaa ijaaruu jalqaba; kunis walta’iinsa Yihudootaa fi Roomaa bara dhaloota Kiristoos dura 161 irraa hamma 158tti agarsiifameen bakka bu’ameera. Trump Sadaasa 5, 2024 (167 BC) irra deebi’amee ni filatama; bani jalqabaa isaa irratti (164 BC) immoo inni yeroo dhumaa bara 1989 irraa kaasee pirezidaantii saddeettaffaa ni ta’a. Kana gochuudhaan inni “saddeettaffaa,” jechuunis “kan torban keessaa,” ni ta’a; kunis bineensa papaasummaa sana kan yeroo madaan isaa du’a geessisu Seera Dilbataa irratti fayyifamutti mootummoota raajii Macaafa Qulqulluu keessaa mootummaa saddeettaffaa ta’u isaa ni calaqqisiisa. Bani jalqabaa isaa, Makkabewwanni mana qulqullummaa lammaffaa bara dhaloota Kiristoos dura 164 keessatti deebisanii qulqulleessaniin bakka bu’ameera. Fincilli Makkabewwanis waggaa sadii dura magaalaa Modein keessatti jalqabe; “Modein” jechuun “mormii” jechuudha, kunis mo’icha filannoo isaa kan Sadaasa 5, 2024 ni agarsiisa.

Bara 164 Dh.K.D., qulqulleessuun lammaffaan mana qulqullummaa lammaffaa ni raawwatame; kanaanis bifa fakkeenya raajii taʼeen ayyaana hojii eebbifamaa lammaffaa Trump kan Amajjii 20, 2025 irratti taʼu ni mulʼisa. Yeroo sana inni ifatti pirezidaantii saddeettaffaa, jechuunis warra pirezidaantota torban isa dura turan keessaa taʼa. Bara 164 Dh.K.D. keessatti qulqulleessuun lammaffaan mana qulqullummaa lammaffaa akka yaadatamuuf Yihuudummaan ni kabajama.

eebbiin kun bakka Trump saddeettaffaa ta’uudha; inniis warra torban keessaa isa tokko dha; yeroo sana irraa jalqabee dinqiiwwan Seexana irraa taʼan hojii fakkii bineensichaa ijaaruu deeggaran ni raawwatamu. Lakkoofsi saddeet fakkii bineensicha duʼaa kaafamee keessaa mallattoo dha; yeroo sanaattis ijaaramni fakkii sanaa ni jalqaba; kunis akka 161 BCtti bakka buufamee jira.

Bifni bakkalcha bineensichaa jalqaba irratti Ameerikaa keessatti raawwatama; ergasii immoo bifni bineensichaa addunyaa guutuu irratti dirqisiifamee fe’ama. Jalqaba yeroo Ameerikaan addunyaa bifna bineensichaaf fakkaatu tokko akka fudhatu dirqisiisuutti, inni dubbachuu danda’u, akkasumas warra bifa bineensichaa hin waaqeffanne keessaa namoota baay’ee akka ajjeefaman gochuufis sababa ta’u, Ameerikaan yeroo sana seera Dilbataa qofa dabarsitee, gamtaa sadanuu ijaarte ta’a. Yeroo seera Dilbataatti gamtaan sadanuu hojii irra jiraata; yeroo hojii ajaa’ibsiisaa mootummaa Seexanaa dhufeera; yeroo kana keessatti Seexanni Kiristoosin fakkeessee mul’ata, dinqiiwwanis raawwachuun addunyaan bifa bineensichaa addunyaa guutuu irraatti fe’ameefi waaqeffannaa Dilbataa akka fudhatu geggeessa. Yeroo sana Trump hoogganaa mootota kudhanii ta’a.

Kanaaf, muudamni Mootii torban keessaa isa saddeettaffaa taʼee Amajjii 20, 2025 irratti muudamni isaa fakkeenya duraa taʼeera; akkasumaas, seera Dilbataa dhihaatee dhufu sana irratti, yeroo walitti hidhamiinsi dachaa sadii guutamutti, muudamni Tirampii akka mootii olaanaa mootota kudhanii ni raawwatama. Seera Dilbataa sana irratti, inni ija bineensaa Ameerikaa keessatti uumamu xumuru, bineensi paaphaasaas mootummaa torban keessaa isa saddeettaffaa taʼa. Kanaaf, yeroo qormaanni ija bineensaa itti geggeeffamu, Tirampiin mootummaa torban keessaa isa saddeettaffaa taʼuun ni jalqaba; yeroo yeroo sanaa dhumuttis, paaphaasummaanis mootummaa torban keessaa isa saddeettaffaa ni taʼa; sababni isaas, Alfaa fi Oomeegaan dhuma jalqabaatiin in argisiisa.

Dinqiiwwan Sheexaanaa yeroo kakuu seensaa Tiraampiitti jalqabu; yeroo uumama fakkeenya bineensichaa jalqabutus sanuma, hojii dinqisiisaa Seexanaa kan dhuma yeroo uumama fakkeenya bineensichaa Ameerikaa keessatti jalqabuus ni agarsiisa. Kakuu seensaan Tiraamp yeroo sanaa jalqaba ni mallatteessa; kakuu seensaan isaas akka mootii olaanaa mootota kudhanii Mootummoota Gamtoomanitti dhuma yeroo sanaa ni mallatteessa. Kakuu seensaa jalqabaa fi dhumaa, kanneen lamaanis uumama fakkeenya bineensichaa jalqaban keessatti, inni duraan Ameerikaa keessatti ta’a; achiis guutummaa addunyaa keessatti.

Hojiin waldaa sanaa, yookaan Roomaa wajjin walitti dhufeenyi bara dhaloota Kiristoos dura 161 irraa jalqabee hanga 158tti raawwatame, seenaa kana adda baasa; innis keeyyata kudha jaha keessatti seera Dilbataa irratti xumurama. Hojii mootummaa tokkoo hojiirra oolchuu isa sirna paaphaasii fakkaatuu taʼe kan dhumaa, akka bifa bineensichaa ijaaruu jalqaba; innis yeroo Trump faayidaa siyaasa warri Pirooteestaantii gantootaa injifannoo siyaasaa isaa keessatti isaaf kennan deebisee kennutti dhiibama.

Caasaan raajii kana raajii dhokataa lakkoofsa afurtamaatti kaaʼamuu qaba. Raajiin dhokataan lakkoofsa lama irraa hamma lakkoofsa sadiitti kan Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoffaas caasaa sana irratti kaaʼamuu qaba. Seenaa raajii dhuga-baatota lamaan kan Mulʼata Yohaannis boqonnaa kudha tokkoffaas akkasuma caasaa sana irratti kaaʼamuu qaba. Sararoota sadeen kana yeroo tokkotti gara raajii dhokataa lakkoofsa afurtamaatti fiduudhaan, Leenci gosa Yihudaa kutaa raajii Daaniʼel isa hamma bara dhumaatti cufamee ture hiikaa jira.

> Magaalattiin magaalaa keessatti afuufamee, sabni hin sodaatuu ree? Magaalaa keessatti hamaan ni taʼaa, Waaqayyo Gooftaanis hin raawwatuu ree? Dhugumaan Waaqayyo Gooftaan garboota isaa raajotaatti iccitii isaa utuu hin mulʼisin, homaa hin godhu. Leenci ni aade; eenyutu hin sodaanne? Waaqayyo Gooftaan dubbateera; eenyutu raajii dubbachuu dhiisuu dandaʼa? Masaraawwan Ashdood keessatti, masaraawwan biyya Gibxi keessattis labsaa; akkanas jedhaa, “Gaarran Samaariyaa irratti walitti qabamaa; jeequmsa guddaa gidduu ishee jiru ilaalaa, warra cunqurfamanis gidduu ishee jiru ilaalaa.” Amoos 3:6–9.

Ergaan inni danameel kowwoorramee keessatti bakka buufamee jiru, kan seenaa dhokataa Daani’el boqonnaa kudha tokko lakkoofsa afurtamaa keessatti mul’atu, ergaa chaappessuu ti; Amoos immoo gaaffii deebiin isaa of keessaa hubatamu kaasa—magaalaa keessatti malakanni yoo afuufame, akkasumas leenci yoo guungume, namoonni hin sodaatan ree? Amoosis deebii isaa yeroo kennu, Waaqayyo duraan dursee tajaajiltoota Isaa raajotaaf yoo isa hin mul’isin malee waan tokko illee akka hin goone ni dubbata. Inni dabalataan, ergaan malakataa soda Waaqayyoo uumuuf qophaa’e sun hamaa magaalaa keessa jiru akka mul’isu, akkasumas Asdood, Gibxii fi Samaariyaa keessatti akka labsamu ni agarsiisa; kunis ijaarsa sadan keessaa walitti qabame kan Baabilon ammayyaa bakka bu’a. Ergaan malakataa chaappessuu sun, taateewwan ergaa chaappessuu keessatti bakka buufaman sana dura addunyaa guutuutti lallabamuu qaba ture. Ergaan malakataa kan ergaa chaappessuu ta’e sun mallattoo “Dhugaa” ni baata; yeroo chaappessuutti ijaarsi isaa afuuffiiwwan sadii malakata badiisa sadaffaarratti hundeeffamee waan jiruuf.

Malkataan sun jalqaba chaappamuu Fulbaana 11, 2001 irratti jalqaba chaappamuu agarsiise; inni isa dhumaa immoo yeroo seerri Dilbataa dhufuuf jedhu keessatti chaappamuun xumuramu isaa bakka bu’a; yeroo sana sochiin lafaa guddaan taʼutti, wayyoon sadaffaan tasa ni dhufa. Sagaleen giddu galeessaa immoo Onkoloolessa 7, 2023 irratti taʼe; yeroo sanatti biyya ulfina qabeettii durii irratti Islaamni wayyoo sadaffaa irraa dhufe weerara tasaatiin rukute; akkuma biyya ulfina qabeettii ammayyaa bara 2001 keessatti Islaamni wayyoo sadaffaa irraa dhufe weerara tasaatiin rukutetti, akkasumas akkuma dhuma malkatawwan sadii sanaa, yeroo seera Dilbataa dhufuuf jedhuutti taʼuuf jirutti. Weerarri tasaatiin giddu galeessaa biyya ulfina qabeettii durii irratti raawwatame sun Israaʼel isa dhugaa irratti ture; kunis mallattoo fincila Masiihii fannise ture.

Ergaan Amoos ergaa guutummaa addunyaatti ni tamsaʼa ture, hojii ergaa kana maxxansuu immoo dhuma jiʼa Adoolessa 2023tti jalqabe. Sana booda Leencichi qomoo Yihudaa keessaa ni aade; eenyutu hin sodaanne, eenyutu immoo taateewwan yeroo chaappaa namoota dhibba afurtamii afur kuma tokkoo wajjin walqabatan amma guutummaa lafa irraatti hiikamaa jiru jechuun mormuuf ija jabina qaba? Barruuleen kun amma saboota dhibba tokkoo fi digdama ol keessatti, afaanota jahaatama ol keessatti argamu; akkasumas dubbifamuu yookaan dhaggeeffatamuu ni dandaʼu.

> Namni dubbisu, warri dubbii raajii kanaa dhaga’anis, waan isa keessatti barreeffame eeganis eebbifamoodha; yeroo sun dhiʼootti jira. Mul’ata 1:3.

Yeroo ibiddi aarsaa irraa fuudhamtee kadhannaa fi ixaana wajjin walitti makamee, yeroo chaappaan torbaffaa fi isa dhumaa irraa kaafamutti lafatti darbametti, sagaleewwan, qaqawwee, bakakkaa fi kirkira lafaa guddaan taʼe ni mulʼate. Kirkirri lafaa guddaan sun ergaa Iyya Ganaatii halkan keessaa gara qulqulloota Hisqiʼel boqonnaa sagal keessatti aadanis booyichaan iyyanis irratti akka ibiddaa gad buufametti darbamuu irraa kan madde dha; akkuma ibiddi guyyaa Pheenxeqoostee irratti gad buʼe sanaan. Ibiddi sun ergaa yeroo sana saboota hundumaatti, maatiiwwanitti, afaanotaatti fi namoota hundumaatti geeffamee ture bakka buʼe; akkuma barruulee kanaas. Ibiddi sun dandeettii ergaa sana afaanota baayʼee keessatti dabarsuu bakka buʼe; akkuma barruulee kanaas. Barruuleen kun waan dhihoo keessatti raawwatamuuf jiru dursanii adda baasu; sababni isaas Gooftaan waan tokko illee hin hojjetu, yoo dura hojiiwwan Isaa Dubbii raajii Isaa keessatti mulʼisee hin beeksisin malee.

> Yaa samii, yaa samiiwwan, anis ni dubbadha; ati immoo, yaa lafa, dubbii afaan koo dhaggeeffadhu. Barsiisni koo akka roobaatti ni bu’a; dubbii koo akka fixeensaatti ni coccopha; akka rooba xixiqqaa margaa laafaa irraatti, akka bokkaa margaa irraatti. Maqaa Waaqayyoo nan labsuuf; ulfina Waaqayyo keenyaaf kennaa. Inni Dhagaa dha; hojii isaa guutuu dha; karaawwan isaa hundinuu murtii dha; inni Waaqa amanamaa, jal’ina kan hin qabne, qajeelaa fi sirrii dha. Isaan of xureessaniiru; xuriin isaanii xurii ijoollee isaa miti; isaan dhaloota jal’aa fi qallo’aa dha. Keessa Deebii 32:1–5.

“Barsiisummaa” roobaa boodaa jedhu amma Gooftaadhaan ni maxxanfamaa jira; barsiisoonnis ergaa Iyyata Halkan Giddugaleessaa–Roobaa Boodaa ijaaran “maqaa Gooftaa” irratti hundaa’aniiru. Maqaan Isaa “Dhugaa” dha; Inni Palmonii, Lakkooftuu Dinqii sanaa dha; Inni Hayyuu Afaanii Dinqii sanaa dha; Inni Alfaa fi Oomeegaa dha; Inni Ilma Waaqayyoo fi Ilma Namaa dha; Inni Luba Olaanaa dha; Inni Leenca gosaa Yihudaa dha; Inni Mikaa’el, ergamaa mootummaa samiiti. Maqoonni Kiristoos kun hundinuu Mul’ata Yesuus Kiristoos isa yeroo qorannoon cufamutti jechuunis yeroo ayyaanni cufamutti hiikamee mul’ifamu keessaa kutaa wal irraa hin cinne dha; isaanis barruulee erga dhuma Adoolessa, 2023 irraa eegalee naannoo addunyaa hundaatti maxxanfamaa turan keessaa kutaa wal irraa hin cinne dha. “Namni gurra qabu, waan Hafuurri waldoota kiristaanaa jedhu haa dhaga’u.”

Leencicha qomoo Yihudaa keessaa kan moʼee fi kitaaba chaappaawwan torbaaniin cufame sana hiikuu mirga argate, amma akka inni Onkoloolessa 22, 1844tti booʼaa jira; eenyutu hin sodaatu?

> Sagalee guddaadhaan iyye, akka leenci yeroo aaduutti; innis yeroo iyyeetti, torban kakawweewwan sagalee isaanii dubbatan. Torban kakawweewwan sunis yeroo sagalee isaanii dubbatanitti, ani barreessuufan jedhu ture; sagalee tokko waaqa irraa akkana naan jedhu dhaga’e, “Waan torban kakawweewwan dubbatan san cufi, hin barreessinis.” Mul’ata Yohaannis 10:3, 4.

Seenaa qulqulluun kan seenaa dhokataa Daani’el boqonnaa kudha tokko lakkoofsa afurtama waliin wal simu, seenaa Miilerootaa ti; innis fakkeenya durboota kudhan Maatewosii boqonnaa digdamii shan keessatti argamu, kakuuwwan torban Mul’ata Yohannis boqonnaa kudhan keessatti jiran, Habaaquuq boqonnaa lama, fi Hisqi’eel boqonnaa kudha lama lakkoofsa digdama tokko hanga digdama saddeetiitti raawwatamuu isaatiin. Seenaa isaanii yeroo dhumaa bara 1798tti jalqabe; kunis yeroo dhumaa bara 1989tti argamu waliin wal sima. Mul’ata Yohannis boqonnaa kudhan keessatti kakuuwwan torban sagalee isaanii dubbatan; garuu Yohannis wanta kakuuwwan torban dubbatan barreessuu irraa dhowwame. Ergamaan Phaawuloos samii sadaffaa keessatti wantoota namoonni barreessuun isaanii seeraan eeyyamame hin taane argee fi dhaga’e.

> Phaawulos ergamaa, muuxannoo kiristaanummaa isaa jalqabaa keessatti, fedhii Waaqayyoo warra Yesusin duukaa buʼan ilaalchisee barachuuf carraa addaa argateera. Inni “hanga samii sadaffaatti ol fudhatame,” “gara jannataattis seenee dubbii hin ibsamne, isa namni dubbatutti seeraan hayyamamuu hin qabne dhagaʼe.” Inni mataan isaa akka “mulʼataa fi mulʼatawwan” baayʼeen “Gooftaa biraa” isaaf kenname ni beeke. Hubannaan isaa waaʼee qajeelfamoota dhugaa wangeelaa “ergamoota keessaa warra baayʼee guguddoo” wajjin wal qixxaata ture. 2 Qorontos 12:2, 4, 1, 11. Inni “balʼina, dheeratina, gadi fageenya, olkaʼina” “jaalala Kiristoos isa beekumsa caalu” ifa taʼee guutummaatti hubata ture. Efesoon 3:18, 19. Hojii Ergamootaa, 469.

Raajonni hundinuu guyyoota dhumaa ni ibsu; Wanti Yohaannis yeroo qaqawwan torban sagalee isaanii “dhageessisan” dhaga’e immoo akka inni barreessu isa irraa dhowwame. Wanti Phaawulos yeroo inni samii sadaffaatti ture arge, nama tokkoof “dubbachuun” seeraan hin hayyamamne ture. Dhugaan qaqawwan torbaniin bakka buufame sun hamma Leenci gosa Yihudaa dhugaa sana hiikuuf filatutti cufamee turuu qaba ture.

Inni gar-tokkoon obboleettii White’f banaameera; isheen kun seenaa ergaa ergamoota tokkoffaa fi lammaffaa keessatti “taateewwan raawwataman” akka bakka bu’u, akkasumas “taateewwan gara fuulduraatti tartiiba isaanii keessatti mul’ifaman” akka bakka bu’u adda baafatte. Wanti yeroo sana mul’ifame immoo raajii “taateewwan gara fuulduraatti” wajjin walqabatu ture. Isheen akkasumas cufiinsi qilleensa torban sanaa cufiinsa macaafa Daani’elii fakkeenyaan akka ibsame barsiifamte.

> “Ifni addaa Yohaannisitti kenname isa qaqabateen torban ibsame sun ibsa taateewwan ergaa ergamoota isa jalqabaa fi isa lammaffaa jalatti raawwataman ture....”

> “Ergaa torban kun sagalee isaanii erga dubbatan booddee, ajajni sun gara Yohaannisitti, akka waaʼee kitaaba xinnaa sanaatti gara Daaniʼeelitti dhufeetti, ni dhufa: ‘Waan torban kun dubbatan sana cufi.’ Isaan kun taateewwan gara fuulduraatti tartiiba isaanii keessatti ifa taʼan waliin wal qabatu.” The Seventh-day Adventist Bible Commentary, volume 7, 971.

Hubannooni torban sana guurraa mallattoo mala sana mirkaneessuu fi deggaru taʼuu isaa, akkasumas yeroo dhumaa kan bara 1989 keessatti jalqabe keessatti beekame. Fulbaana 11, 2001 booddee, barbaachisummaan irra-deebiʼamuu sochiiwwan lamaan dhugaa qorumsaa yeroo sanaa taʼe.

Seenaa warra Miiller keessatti seenaa dhibba afurtamii afur kumaa keessatti deebiʼuun, seera buʼuuraa guyyaa sana irratti mirkanaaʼe keessaa isa duraa ture; akkuma seerri buʼuuraa warra Miillerii Hagayya 11, 1840 irratti mirkanaaʼe sanaa. Warra Miilleriif, seerri buʼuuraa guyyaan tokko waggaa tokko bakka buʼuu isaa Hagayya 11, 1840 irratti mirkanaaʼe; akkasumas seerri buʼuuraa kan sochiiwwan haaromsaa hundi wal fakkeessanii “sarara irratti sarara” jechuun wal agarsiisan adda baasu Fulbaana 11, 2001 irratti mirkanaaʼe. Bakakkaawwan torban, akka dhugaa sanaa irratti ragaa taʼanitti, yeroo sanatti hiikaman.

Yesuus yeroo hundumaa xumura waan tokkoo jalqaba isaatiin ni ibsa; kanaafis Fulbaana 11, 2001, jalqaba adeemsa mallattoo kaaʼuu taʼuun isaa xumura adeemsa mallattoo kaaʼuu ni ibsa. Leenci mootummaa Yihudaa yeroo jiʼa Adoolessaa bara 2023 keessatti lafeewwan goggogan warra duʼanii kaasuuf jalqabeetti, kallattii biraa torban kakuuwwanii irraa ni hiike; yeroo sanattis inni akka “Dhugaa” wajjin waliigaluun, torban kakuuwwan sun seenaa Milleroota kan abdii kutannaa jalqabaa fi isa dhumaa calaqqisiisan taʼuu, fincilli Iyyata Halkan Walakkaa immoo mallattoo jiddugaleessaa taʼuu isaa ni beeksise.

Akkasumas, inni torban momiitii torban onkolfaataman seenaa Adoolessa 18, 2020 irraa hamma seera Dilbata dhufuuf jedhuutti irra deebiʼamee mulʼata. Gaddisiisaan Adoolessa 18, 2020 mallattoo daandii isa jalqabaa taʼuun, gaddisiisaanis seera Dilbata dhufuuf jedhu mallattoolee daandii sadii “Dhugaa” keessaa isa dhumaa taʼuun, kanneen yeroo cufamuu xumura irratti onkolfaataman torban adda baasan, fincilaan walqabatee kan mulʼatu durboota gowwootaa warra ergaa Leenca gosa Yihudaa, isa amma huursaa jiru, yeroo Inni ergaa Isaa hiikuu fi lafa hundumaa irratti labsutti, didaniin bakka buʼa; ergaan sun ergaa Iyyata Halkan Walakkaa guyyoota dhumaa ti.

Yeroo mallattoo kaaʼuu jalqabaatti, Fulbaana 11, 2001 irratti, ergamaan Mulʼata boqonnaa kudha saddeetii irraa gadi buʼe; innis wantoota hedduu keessaa hiika guutuu caalaa qabaachuun hiika torban guungummiiwwanii ifa godhe. Yeroo sanaatti waan torban guungummiiwwan irraa hubatame, sochiileen haaromsaa wal cina deemu qofa akka taʼan utuu hin taʼin, yeroo ergamaan sun mallattoo daandii sanaa irratti, jechuunis sochii haaromsaa keessatti, gadi buʼetti, seera raajii isa ijoo kan seenaa isa ilaallatu ni mirkaneessa jedhamuunis ture.

སྔོན་ལྟར་བཀོད་པའི་“ཐིག་རིམ་སྟེང་ནས་ཐིག་རིམ”་ཞེས་པའི་ཆར་པ་ཕྱི་མའི་ཐབས་ལམ་དེ་ནི། བརྗོད་པ་བཅོ་བརྒྱད་པའི་ལེའུའི་ཕོ་ཉ་དེ་ 2001 ལོའི་ཟླ་ 9 ཚེས་ 11 ཉིན་བབས་པས་ངོས་འཛིན་གསལ་པོར་བྱས་ཏེ། འགོ་བཙུགས་པའི་འགུལ་སྐྱོད་ (ཡང་ན་ Alpha) དེས་མཇུག་མཐའི་འགུལ་སྐྱོད་ (ཡང་ན་ Omega) མཚོན་སྟོན་བྱས་པ་ཡིན་པར་མཚོན། ཐམ་པའི་དུས་ཀྱི་མཐའ་ལ། མཱི་ཀ་ཨེལ་བབས་ནས་ཤི་བའི་སྐམ་པོའི་རུས་པ་དག་སླར་གསོན་པར་བསྐྱེད་ཅིང་། དེ་དག་ནི་དཔང་པོ་གཉིས་ཀྱིས་མཚོན་ཏེ། སྒོམ་དང་ཨེ་ཇིབྟུ་ཞེས་བརྗོད་པའི་གྲོང་ཆེན་དེའི་ལམ་བར་དུ་ཤི་བར་ཉལ་ཡོད་པ། དེ་རུ་རང་ཅག་གི་གཙོ་བོ་ཡང་བརྒྱབ་སྐྲོངས་གནང་བ་ཡིན། མཱི་ཀ་ཨེལ་གྱིས་ཤི་བ་རྣམས་ལ་ཡང་བསྐྱར་ཚེ་སྲོག་བོས་པའི་ཚེ། ཁོང་ནི་ཡུ་དཱའི་རིགས་ཀྱི་སེང་གེ་ཡིན་པས། སྒྲ་ཆེན་པོ་བདུན་ལ་སྔར་བསྟན་པའི་བདེན་པ་དག་ལས་བརྒལ་བའི་སྦས་པའི་ལོ་རྒྱུས་ཤིག་ཡོད་པ་དེ་ཕྱེ་བར་མཛད།

Yommuu Leenci sanyii Yihudaa sun dhugaa sana hiike, inni isa caasaa “Dhugaa” keessatti kaaʼe. Sana booddee ifatti mulʼateen, Adoolessa 18, 2020 Ebla 19, 1844 wajjin wal qixa akka taʼe, akkasumas mallattoolee yeroo sanaa tokkoon tokkoon isaanii booddee hiikamuun ergaa Iyya Badhannaa Halkan Walakkaa ni hordofa akka taʼe, kan finciloota durboota gowwootaa keessaa seenaa isaanii wal irraa adda taʼe hunda mulʼisu. Inni akkasumas dhugaa kana hiike: ergaan sun hanga dinqisiiffannaa guddaa seera Dilbataa hojiirra oolutti addunyaa guutuu irra tsunamii fakkaatee ni tamsaʼa.

Barumsa itti aanu keessatti qo’annoo kana itti fufna.

> Innis akkana naan jedhe, “Dubbii raajii macaafa kanaa hin chaabsin; yeroo isaa dhiʼoo dha. Namni jalʼaan haa jalʼatu amma illee; namni xuraaʼaan haa xuraaʼu amma illee; namni qajeelaan haa qajeelu amma illee; namni qulqulluun haa qulqullaaʼu amma illee. Kunoo, ani dafee nan dhufa; gatiin koo na wajjin jira, akka hojii isaa keessatti nama hundumaaf kennuuf. Ani Alfaa fi Oomeegaa dha, jalqabaa fi dhuma, isa duraa fi isa boodaa.” Mulʼata Yohaannis 22:10–13.

Back to Articles