Article

# Kitaaba Daaniʼel – Lakkoofsa Shan

Seventy Years

Author

Jeff Pippenger

Published

November 29, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Yehooyaaqiim mootota Yihudaa sadan dhumaa keessaa isa jalqabaa ture; yeroo inni Baabilonotaan mo’atettis waggoonni torbaatama garbummaa mootummaa kibbaa jalqabaniiru. Waggoonni torbaatamni sun yeroo Baabilon—mootummaa jalqabaa raajii Macaafa Qulqulluu—itti mootummaa isaa geggeessu adda baasu. Isaayyaas boqonnaa digdamii sadi keessatti, sagaagaltuun Xiiros waggoota fakkeenya ta’an torbaatamaaf ni dagatamti; waggoonni sunis karaa raajiitiin akka bara mootii tokkootti ibsaman. Raajii Macaafa Qulqulluu keessatti mootichi mootummaa dha; akkasumas barri mootummaa isa tokkichaa kan raajii Macaafa Qulqulluu keessatti waggoota torbaatama guute sun Baabilon ture.

Yeroo seenaa sanaa keessatti, sagaagaltuun Xiiroos, isheen papasummaa bakka buutu, ni irraanfatamti. Dhuma waggoota torbaatamaa fakkeenyaawaa sanaatti immoo, ni yaadatamti; achiis baatee mootummoota lafaa hundumaa wajjin sagaagalummaa ni raawwatti. Sagaagalummaan hafuuraa walitti dhufeenya seeraan alaa walmakaa mootummaa fi waldaa kiristaanaa ti. Dhuma waggoota torbaatamaa fakkeenyaawaa sanaatti, papasummaan Tokkummaa Mootummoota Addunyaa wajjin walitti dhufeenya keessa ni seenti; kunis mootota hundumaa, warra sagaagaltuun Xiiroos dhuma waggoota torbaatamaa fakkeenyaawaa sanaatti wajjin sagaagalummaa raawwattu, bakka bu’a. Mootummaan waggoota torbaatamaa fakkeenyaawaa sana keessatti mootummaa godhu Ameerikaa dha; bineensa lafaa gaanfa lama qabu sana.

Boqonnaa Daani’el boqonnaawwan tokko irraa hamma shaniitti seenaa waggoota torbaatama Baabilon ibsu; kanaafis, boqonnaawwan sun seenaa gaanfota bineensa lafaa lameenii bakka bu’u. Boqonnaawwan afurii fi shan mootummaa Baabilon keessatti mootota jalqabaa fi dhumaa adda baasu; akkasumas, boqonnaawwan lamaan sun waliin ta’anii seenaa bineensa lafaa fi gaanfota isaa lamaan ibsu. Murtiin gaanfota lamaan, akkasumas kan bineensa lafaa ofii isaa, murtii mooticha jalqabaa fi mooticha dhumaa irratti raawwatameen bakka bu’ameera. Murtiin Nebukadnezaar “yeroo torba”f ari’atamuu ture; yeroo sana keessatti akka bineensa bosonaatti guyyoota kuma lama dhibba shan fi digdamii marga fi fixeensa irratti jiraate. Murtiin Beelshaazaar immoo dallaa irratti barreeffame; innis lakkoofsa kuma lama dhibba shan fi digdamiitti wal qixxee ta’ee, murtiin bineensa lafaa fi gaanfota isaa lamaan “yeroo torba” keessaa keessaa Lewwoota digdamii jaha keessatti ibsameen bakka bu’amu akka ta’e adda baasa. Kunis mootummaa lamaan akka ragaa ta’aniin irratti hundaa’a; ragoonni lamaanis jalqabaa fi dhumaa bakka bu’u.

“torba yeroo” jechuun Adventizimiif dhagaa gufuu dha; kanaafuu, waan ifatti achi jiruus beekamtii argachuu hin danda’u—warra arguuf fedha qaban irraa kan hafe. Inni mallattoo murtii saba sanaa (Baabilon) kan waggoota torbaatamaaf mootummaa gaggeesseedha; akkasumas mootummaa waggoota torbaatama fakkeenya ta’aniif mootummaa godhatuuf mallattoo murtiidha. Yeroo William Miller hubannaa isaa waa’ee “torba yeroo” keessaa Lewwoota boqonnaa digdamii jaha dhiheesse, Nebukadnezaar guyyoota kuma lama dhibba shan fi digdamii jechuunis guyyaa 2520 keessatti akka bineensaatti jiraachaa ture, kan Daani’el boqonnaa afur keessatti ibsame, akka dhugaa baatota raajii keessaa tokkootti fayyadamee “torba yeroo” Lewwoota boqonnaa digdamii jaha deeggaruuf itti gargaarame. “Torba yeroo” jechuunis keessatti bu’uura dhagaa ijaarsaatii fi dhagaa mataa ijaarsaas, akka Zakaariyaas boqonnaa afur keessatti ibsametti. Yesus, Obboleettii White, Isaayaas fi Pheexiros, akka inni dhagaa mataa golee ta’u, isa jechuun ni ibsu. Inni barsiisa mootummaa raajii Macaafa Qulqulluu keessaa isa gonfoo ta’eedha; ta’us, warra ergamtoota ergamaa sadaffaa of jedhu biratti bu’uuraan jechuun ni dhokata.

Akkuma boqonnaawwan jaha jalqabaa kitaaba Daaniʼel ilaaluun jalqabnu, jalqaba irraa kaasee “yeroon torba” akka adda baafamee jiru hubachuun barbaachisaa dha. Yommuu Yehooyaaqiim mootummaa Baabiloniin darbame, boojiʼamni waggoota torbaatamaa jalqabe. Kitaabni Seenaa Baraa maaliif waggoota torbaatamaaf boojiʼamanii fudhataman akka taʼe ni ibsa.

> Zedekiyaan yeroo mootummaa jalqabe waggaa digdamii tokko qaba ture; Yerusaalem keessatti waggaa kudha tokko mootummaa keessa ture. Inni fuula Waaqayyo Waaqa isaa duratti waan hamaa hojjete; Ermiyaas raajichi afaan Waaqayyootiin dubbachaa ture durattis of hin gad qabne. Akkasumas, mootii Nebukadnezaar isa Waaqaan isa kakachiise irratti fincile; garuu inni morma isaa jabeesse, gara Waaqayyo Waaqa Israa’elitti deebi’uudhaa irraa garaa isaas jabeesse. Kana malees, angafoonni lubootaa hundinuu fi ummannis xuraa’ummaa saboota ormaa hundumaa fakkaatanii baay’ee seera cabsan; mana Waaqayyoo isa inni Yerusaalem keessatti qulqulleesse immoo xureessan. Waaqayyo Waaqni abbootii isaanii, sababii inni saba isaatiifii iddoo jireenyaa isaatiif mararfatuuf, ergamtoota isaatiin isaanitti ergaa ture; barii ka’ee deddeebi’ee ergaa ture. Isaan garuu ergamtoota Waaqayyoo qoosan, dubbii isaas tuffatan, raajota isaas salphisan; hamma dheekkamsi Waaqayyoo saba isaa irratti ka’utti, hamma furmaanni hin jirretti. Kanaaf inni mootii Kaldootaa isaan irratti fide; innis mana qulqullummaa isaanii keessatti dargaggoota isaanii goraadeedhaan ajjeese; dargaggeessa yookaan durba, nama dulloome yookaan nama dulloominaan gugguufes hin mararfanne; hunduma isaanii harka isaa keessatti kenne. Mi’oota mana Waaqayyoo hundumaa, guguddaa fi xixiqqaa, qabeenya mana Waaqayyoo, qabeenya mootichaatii fi qabeenya bulchitoota isaa—kanneen hundumaa gara Baabilon geesse. Isaanis mana Waaqayyoo guban; dallaa Yerusaalem diigan; manneen mootummaa isaa hundumaa ibiddaan guban; mi’a bareedaa isaa hundumaas barbadeessan. Warra goraadee jalaa hafan immoo gara Baabilon booji’anii geessan; hamma mootummaa mootummaa Faares bulchu jalqabutti achitti isaafii ilmaan isaatiif tajaajiltoota ta’an. Kunis dubbii Waaqayyoo afaan Ermiyaasiin dubbatame akka raawwatamuuf ture; hamma biyyi Sanbatoota ishee itti gammaddutti; guyyoota isheen ontee ciiste hundatti Sanbata eegde; waggoota torbaatama akka guutamuuf. Bara jalqabaa Qiiros mootii Faares keessa, dubbii Waaqayyoo afaan Ermiyaasiin dubbatame akka raawwatamuuf, Waaqayyo hafuura Qiiros mootii Faares kakaase; mootummaa isaa hunda keessatti labsii labsisiise, barreessee illee akkana jedhe: “Qiiros mootii Faares akkana jedha: Mootummoonni lafaa hundinuu Waaqayyo Waaqni mootummaa samii naaf kenneera; inni immoo Yerusaalem ishee Yihudaa keessa jirtu keessatti mana isaaf ijaaruudhaaf na ajajeera. Saba isaa keessaa isin keessaa eenyutu jira? Waaqayyo Waaqni isaa isa wajjin haa ta’u; innis haa ol ba’u.” 2 Seenaa Baraa 36:11–23.

Gabrummaan waggoota torbaatamaa keessatti turan sun akka dubbii Ermiyaas raawwatamuuf ture; jechuunis, “hamma lafti sanbata ishee itti gammaddutti; yeroo dheeraa duwwaa ciifte hundatti sanbata eeggateetti.” Caqasa Kronikoota keessaa isa nuti caqaasaa jirru irraa kan hafe, keessatti lafti sanbata isheetiin “gammaduu” ishee jedhu, Kutaa Dubbii Waaqayyoo keessaa tokko qofa jira. Kutaan sun Lewwoota boqonnaawwan digdamii shan fi digdamii jaha keessatti argama. Boqonnaan digdamii shan akkamitti lafti boqonnaa sanbata isheetti akka gammadu eyyamuu akka qabu qajeelfama kenna; boqonnaan digdamii jaha immoo yoo qajeelfamoonni kakuu sun hin eegamne abaarsa “yeroo torba” jedhu ibsa.

Hireen Yehooyaaqiim jalqaba boojiʼamuu sanaa agarsiise; innis kutaa waan Daaniʼel boqonnaa sagal keessatti Musee “abaarsa” fi “kakuu” jedhee waame keessaa tokko dha. Daaniʼel abaarsa “yeroo torbaa” sana ni hubate; boqonnaa sagal keessattis ragaa ni kenna, waggoota sabatama raajii Ermiyaas qorachuun isaa irraa kan kaʼe, baayʼina waggoota sabni Waaqayyoo Baabilon keessatti garboomfamee turu akka jiru hubate.

> Bara bulchiinsa isaa keessatti ani Daani’el kitaabota irraa lakkoobsa waggoota, dubbii Waaqayyoo kan Ermiyaas raajichaatti dhufe, jechuunis inni diigama Yerusaalem keessatti waggoota torbaatama raawwachuuf akka jiru, hubadhe. Daani’el 9:2.

Daaniʼel waggoota torbanatama sana “kitaabota irraa” hubate; kitaaba Ermiyaas qofa irraa miti. Kitaabni inni biraa irraa hubate barreeffamoota Musee ture; kadhannaa isaa keessatti “abaarsni” garbummaa waggoota torbanatamaa sanaa “kakuu” Musee taʼuu isaa ni ibsa. Jechi Daaniʼel boqonnaa sagal keessatti “kakuu” jedhamee hiikame, isauma seera Lewwootaa digdama jaha keessatti “yeroo torba” jedhamee hiikame sana dha. Yihuudaan waggoota torbanatamaaf Baabilon keessatti boojiʼamtee turuun, wanta barataan amantii yeroo ammaa kam iyyuu mormu taanaan illee, raawwii abaarsa “yeroo torbaa” ture. Kun ifaa guyyaa akkuma ifaatti mulʼata; garuu yoo arguuf fedhii qabaattan qofa.

> Waaqayyoos Tulluu Siinaa irratti Museetti dubbatee akkana jedhe: “Ilmaan Israa’elitti dubbadhu; akkanas isaaniin jedhi: Yommuu gara biyya ani isiniif kennu sana seentan, biyyi sun Waaqayyoof Sanbata haa eegu. Waggaa ja’a qotisaa kee facaafadhu, waggaa ja’as iddoo wayinii kee irraa muraa, firii isaas walitti qabadhu; garuu waggaa torbaffaatti biyyi sun boqonnaa Sanbataa haa qabaattu; inni Waaqayyoof Sanbata ta’a. Ati qotisaa kee hin facaafatin, iddoo wayinii kees irraa hin murin. Midhaan kee keessaa ofuma isaatiin biqile hin haamin; wayinii muka keetii irraa osoo hin muramin hafes walitti hin qabin; inni biyyoof waggaa boqonnaa ti. Sanbanni biyyaas nyaata isiniif haa ta’u; siif, garbicha keetiif, xomboree kee tiif, hojjetaa kee mindeeffamee si bira jiraatuuf, alagaas si wajjin qubateef, loon keetiif, bineensota biyya kee keessa jiran hundumaafis; guddinni ishee hundinuu nyaata haa ta’u. Atis waggoota Sanbataa torba lakkaa’i, yeroo torba torba waggaa; yeroo waggoota Sanbataa torbanii sunis waggaa afurtamii sagalii siif ta’a. Ergasii guyyaa kudhanaffaa ji’a torbaffaatti malakata Iyyoobeel haa afuufsiiftu; guyyaa araaraatti biyya keessan hundumaa keessatti malakanni haa dhaga’amu.” Lewwota 25:1–9.

Akka qajeelfamoota lafti boqochiifamu ilaalchisee, marsaawwan torba kan waggoota ja’a lafa hojjechuu fi waggaa tokko lafa boqochiisuun itti fufanii hanga waggaa afurtama sagalaffaatti gaʼan, yeroo sanatti immoo Iyyoobeeleen guutamuu marsaawwan torba kan waggoota torbaa adda baasu akka taʼe arguuf baayʼee barbaachisaa dha. Qabxiin murteessaan hubatamuu qabu immoo, afuufamni malakata Iyyoobeelee Guyyaa Araaraatti raawwatamuu qaba ture; kanaanis yeroo Guyyaan Araaraa fakkeenya-dhugaatti guutamu Onkoloolessa 22, 1844 jalqabe, malakanni Iyyoobeelee marsaa “yeroo torbaa” bakka buʼu yeroo sana afuufamuu akka qabu adda baasa. “Yeroo torban” kan bara 677 Dh.K.D.tti yeroo Minaasee gara Baabilonitti boojiʼamee geeffametti jalqabe, waggoota kuma lama dhibba shan fi digdama kan Guyyaa Araaraa fakkeenya-dhugaatti guutamutti xumuraman bakka buʼe. Walitti dhufeenyi kun warra arguuf fedhii hin qabneen qofa irraa ni darba. Marsaan “yeroo torbaa,” waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii wajjin walitti hidhata qaba.

Akkasumas, qajeelfamoota kakuu keessaa keeyyattoota sagal jalqabaa keessaa Lewwoota digdamii shan keessatti, fakkeenyi caalaatti gadi fagoo taʼe kan seera guyyaa tokkoo waggaa tokkootti lakkaaʼuu jedhu keessatti Dubbii Waaqayyoo keessa jiru akka argamu hubachuunis barbaachisaa dha. Oobdii durii barsiisonni amantii tuulan, karra-busaa isaanii wayinii Baabilonii tiin macheessuuf itti gad dhiisan, murtiin “yeroo torba” jedhu boqonnaa digdamii jaha keessatti hiika jecha Ibrootaatiin “yeroo torba” jedhamee hiikame dogoggoraan hubatamuu isaa jedhu dha. Mormiin sun dhugaa miti. Hiikni jecha sanaa afaan Ibrootaan guutummaatti hiika isaa keessatti sababa itti lakkoofsaan hojii irra oolchuun ni dabalata; garuu mormiin isaanii dogoggoraa taʼe, isa isaan yaada jalqabaa dogoggoraa irratti hundaaʼe—beekumsa isaanii seerluga afaan Ibrootaa ofiin labsatan irratti hirkateen deggeran—salphaatti mormii nama irraa yaada jallisu qofa dha.

Murtiin boqonnaa digdamii jaha keessatti “yeroo torba” jedhamee ibsame, akka hiika kutaa sanaa irraa beekamutti hubatama; kunis akka warra amantii ammayyaa tokko tokko afaan Ibrootaa humnaan micciiranii hiikanitti miti. William Miller afaan Ibrootaatti wabii tokko illee utuu hin godhin xumura isaa ijaare; waxyiis hubannaa isaa sirrii taʼuu isaa mirkaneesse. Ergamoonni hubannaa isaa afaan Ibrootaa irratti utuu hin hundaaʼin, hiika boqonnaa murtiin “yeroo torba” itti argamu sana irratti hundaaʼanii isa qajeelchan.

ᱵᱟᱨᱛᱟ ᱯᱟᱸᱪᱤᱥ ᱚᱱᱚᱞ ᱨᱮ ᱡᱮ ᱮᱱᱟᱜ ᱮᱱᱟᱜ ᱪᱩᱠᱛᱤ ᱫᱤᱥᱟᱹᱭ ᱩᱫᱩᱜ ᱦᱳᱭᱟᱱᱟ, ᱟᱨ ᱯᱟᱨᱚᱢ ᱟᱠᱟᱱ ᱚᱱᱚᱞ ᱪᱟᱵᱤᱥ ᱨᱮ ᱚᱱᱟ ᱪᱩᱠᱛᱤ ᱱᱤᱨᱫᱮᱥ ᱢᱟᱱᱮ ᱨᱮᱱ ᱞᱟᱹᱭ ᱥᱮᱫᱟᱭ ᱟᱥᱤᱨᱵᱟᱫ ᱮᱢ ᱮᱱᱟ, ᱟᱨ ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱨᱮ ᱚᱱᱟ ᱱᱤᱨᱫᱮᱥ ᱟᱞᱟᱝ ᱟᱱᱟᱜ ᱞᱟᱹᱭ ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ ᱚᱠᱚᱭ “ᱢᱳᱥᱤᱥ ᱨᱮᱱ ᱥᱟᱯ” ᱢᱮᱱᱛᱮ ᱠᱟᱹᱛᱤᱡ ᱠᱟᱱᱟ ᱚᱱᱟᱠᱮ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹ ᱮᱢᱟᱱᱟ।

Qabiyyeen kun mata duree qajeelfama guyyaan tokko waggaa tokko bakka buʼu jedhuun raajii Macaafa Qulqulluu keessatti wal qabata. Keeyyattoonni jalqabaa Leewwota digdamii shanii sun raajii Macaafa Qulqulluu keessatti guyyaan tokko waggaa tokko bakka buʼuu isaa ifatti agarsiisu. Kitaaba Baʼuu keessatti Museen boqonnaa Sanbata guyyaa torbaffaa namaa fi bineensotaaf taʼu, akkasumas boqonnaa Sanbata waggaa torbaffaa lafaaf taʼu gidduu hariiroo jiru ifatti ibsa.

> Lafa waggaa jaʼa sanyii jaʼa facaasii kee facaaftee midhaan isaa walitti ni qabatta; sanyii torbaffaatti garuu akka boqotuuf, akka callisee hafuutuuf ni dhiista; hiyyeeyyiin saba keetii akka irraa nyaatan; waan isaan irraa hambisan immoo bineensonni dirree ni nyaatu. Akkasuma iddoo wayinii keetiitiifis, lafa muka ejersa keetiitiifis ni goota. Guyyoota jaʼa hojii kee ni hojjatta; guyyaa torbaffaatti garuu ni boqotta; kunis qotiyyoon kee fi harreen kee akka boqotan, ilmi garbittii keetii fi alagaanis akka haaromfaman ni taʼa. Baʼuu 23:10–12.

Keessattii keewwata sadii sana keessatti, guyyaan boqonnaa namootaa fi bineensotaaf ta’u waggaa boqonnaa biyyaaf ta’uun isaa hubatamuu ni danda’ama. Seera Lewwootaa boqonnaa digdamii shan keessatti, keewwata shanan jalqabaa keessatti, caasaa naahwii isa qajeelfama Sanbataa Ba’uu boqonnaa digdamii, keewwata saddeet irraa hamma kudha tokkootti jiruun wal fakkaatu ni argina.

> Waaqayyoonis gaara Siinaatti Museedhaan akkana jedhee dubbate; Ilmaan Israaʼeliin dubbadhu, akkanas isaaniin jedhi: Yommuu gara biyya ani isiniif kennutti galtan, biyyi sun Waaqayyoof Sanbata haa eegdu. Waggaa jaʼa lafa kee facaasta; waggaa jaʼas iddoo wayinii keetii murtuutee firii isaa walitti qabatta; garuu waggaa torbaffaatti biyyichaaf Sanbata boqonnaa taʼa, Sanbata Waaqayyoof taʼu; lafa kee hin facaasiin, iddoo wayinii keetiis hin murtuutiin. Midhaan kee keessaa kan ofumaan biqile hin haamin, wayinii muka keetii kan hin qopheeffamnees hin guurin; inni kun biyyichaaf waggaa boqonnaa taʼeera. Lewwota 25:1–5.

> Guyyaa Sanbataa yaadadhu, isa qulqulleessuuf. Guyyaa jaʼa hojjedhu, hojii kee hundumaas hojjedhu; guyyaan torbaffaan garuu Sanbata Waaqayyo gooftaa keetii ti; isa keessatti hojii tokko illee hin hojjetin; atiis taʼe ilmi kee, intalli kee, garbichi kee, garbittiin kee, horiin kee, keessummaan kee inni karra kee keessa jiru illee hojii tokko hin hojjetin; mootummaa samii fi lafa, galaana, wanta isaan keessa jiran hundumaas Waaqayyo guyyoota jaʼaan keessatti uume; guyyaa torbaffaattis boqote; kanaaf Waaqayyo guyyaa Sanbataa eebbise, qulqullessee addaanis isa baase. Baʼuu 20:8–11.

Ajajni sanbata lamaanuu walitti dhufanii haala Seera Lewwotaa digdama shanii fi digdama jaha adda baasu. Sararaa irratti sararaan walitti qabamanii, “guyyaa ja’a hojjadhu, hojii kee hundas raawwadhu” jedhaniiru; akkasumas “waggaa ja’a lafa kee facaafadhu, waggaa ja’as iddoo wayinii kee muradhu, ija isaas walitti qabdu.” “Guyyaan torbaffaan garuu Sanbata Waaqayyo Waaqa keetiiti,” akkasumas “waggaan torbaffaan biyyaaf sanbata boqonnaa, Sanbata Waaqayyoof ta’a.”

Jechootni lamaan keessaa “torbaffaa” jedhamee hiikaman, ajajawwan mootummaa Sanbataa keessaa kamiyyuu keessatti, jechuunis Sanbata namaaf taʼe yookaan Sanbata lafaaf taʼe, hundinuu jecha Ibrootaa isa tokkoo dha; innis boqonnaa digdamii jahaffaa Lewwota keessatti “yeroo torba” jedhamee hiikame sana. Haalli qabatamaa boqonnaawwan digdamii shanaffaa fi digdamii jahaffaa Lewwotaa, seera raajii keessatti guyyaan tokko waggaa tokko bakka buʼa jedhu keessatti hundeeffameera. Akkasumas, seerri raajii waamicha jalqabaa baayʼee barbaachisaa dha.

Wanti jalqabaa boqonnaawwan lamaan kana keessatti eerame seera guyyaa tokkoon waggaa tokko bakka buʼu dha. Wiliyaam Miiler “yeroo torba” jechuun Leewwoota keessatti ibsame mallattoo waggoota kuma lamaa fi dhibba shanii fi digdamaa taʼuu isaa akka beekuuf Gabriʼeelii fi ergamoota biroo tiin geggeeffame; kunis haala qabiyyee boqonnaawwan sanaa guutummaatti kan walii galu dha; innis seera guyyaa tokkoon waggaa tokko bakka buʼu, isa lakkoofsa shanan jalqabaa boqonnaa digdamii shan keessatti ibsame dha.

Yommuu barreessaan Seenaa Baraa sababa Baaʼeloon mootummaa kibbaa Yihuudaa boojiʼamuuf hayyamame ibsetti, biyyattiin boqonnaa Sanbata ishee akka argattuuf akka taʼe jedhe. Iddeen biraa Qalmaa Waaqayyoo keessatti biyyattiin boqonnaa argachuu ishee ifatti ibsu, boqonnaawwan Leewwota 25 fi 26 keessatti argama. Waggaa torbaatama Baaʼeloon akka mootummaa jalqabaa raajii Macaafa Qulqulluu taʼee mootummaa isaa geggeesse sun, waggoota fakkeenyaa bineensa lafaa mootummaa jaʼaffaa raajii Macaafa Qulqulluu taʼee itti mootummaa isaa geggeessu qofa utuu hin taane, waggoota torbaatamni sun “yeroo torba” abaarama Musee irratti tuqaa kallattiidha.

ତେଣୁ ଯେବେ ଆମେ ଦାନିଏଲ ପୁସ୍ତକର ପ୍ରଥମ ଛଅଟି ଅଧ୍ୟାୟରେ ପ୍ରତିନିଧିତ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମାନଙ୍କୁ ଅଧ୍ୟୟନ କରିବାକୁ ଆରମ୍ଭ କରୁଛୁ, ସେବେ “ସାତ ଥର”ର ଶାପ ଏବଂ “ସାତ ଥର”ର ଆଶୀର୍ବାଦ—ଉଭୟେ—ସେହି ପ୍ରତ୍ୟେକ ଅଧ୍ୟାୟର ଏକ ଅବିଭାଜ୍ୟ ଉପାଦାନ ବୋଲି ଜାଣିବା ଅତ୍ୟାବଶ୍ୟକ।

Akkasumas ni yaadachuunis barbaachisaa dha; marsaan waggoota torbaa torbaa torbaa guyyaa kurnaffaa ji’a torbaffaatti, jechuunis Guyyaa Araaraatti, afuuffii malakata yubileetiin mallatteeffama. Dhugaan kun “yeroo torba” sana guyyoota kuma lamaa fi dhibba sadii Daniel boqonnaa saddeetii, lakkoofsa kudha afur keessatti ibsamanii wajjin walitti hidha. Akkasumas ni yaadatamuu qaba, waggaan raajii guyyoota dhibba sadii fi jahaatama ta’a; yoo guyyoota dhibba sadii fi jahaatama irra deddeebiin “yeroo torba”f walitti ida’te, guyyoota kuma lamaa fi dhibba shan irratti digdama ta’a.

Yommuu Daani’eel lakkoofsa waggootaa Ermiyaas ibsee ture macaafa keessaa yommuu hubate, inni kadhannaa tokko jalqabe; kadhannaan sun yoo sabni Waaqayyoo guyyaa tokko akka isaan biyya diinaatti boojiʼamtoota taʼan dhugaa kana dammaqanii hubatan, deebii qalbii jijjiirrannaa barbaachisaa taʼee ibsame keessatti qaamota hundumaa ni hammata. Dhuma kadhannaa Daani’eel kan Leewwota digdama jaha irratti hundaaʼe sanaatti, Gabri’eel mulʼata inni “dhagaʼe,” jechuunis mulʼata guyyoota kuma lamaa fi dhibba sadii sana akka hubatuuf Daani’eelitti mulʼate. Gabri’eel jalqabuma irratti torbanoota torbaatamni saba Daani’eelii “murtaaʼaniiru” jedhee Daani’eelitti hime.

> Torbanii torbaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni sabaatamni kee fi magaalaa kee qulqulluu irratti murtaa’eera; kanaanis yakka xumuruudhaaf, cubbuu balleessuuf, hamminaaf araara buusuuf, qajeelummaa bara baraa galchuuf, mul’ataa fi raajii chaappessuuf, isa hundumaa caalaa qulqulluu ta’e dibuuf. Daani’el 9:24.

Jechi kun keessatti “murtaaʼe” jedhamee hiikame hiikni isaa “kutame” jechuu dha; kanaafis torbanoota torbaatamni sun guyyoota kuma lamaa fi dhibba sadii irraa akka kutaman argisiisa. Labsii sadaffaa bara Dhaloota Kiristoos dura 457 keessatti jalqabamee, ummanni Daaniʼel yeroo qorannoo raajii torbanoota torbaatama qabaachu turan. Torbanoonni raajii torbaatamni waggoota dhibba afurii fi sagaltama wal qixxaatu. Labsii sadaffaa sana irraa waggoota dhibba afurii fi sagaltama booddee, Israaʼel durii bara 34 keessa Istifaanos dhagaadhaan rukutanii ajjeesu turan; yeroo sanattis guutummaatti Waaqayyo irraa hiikamu turan.

dhabamsi bara waggoota dhibba afurtamaa fi sagaltama yeroo qormaataa ta’an san jalqaba isaanii adda baasan dura kan ture, waggoota torbaatama ture. Waggoonni torbaatamni sun lafti boqonnaa Sanbataa ishee akka argattuuf turan; boqonnaawwan Sanbataa warri Israa’el durii gonkumaa hin guunne sanaaf. Lafaaf waggoota torbaatama boqonnaa Sanbataa ta’an kunis, kakuu Musee irratti fincila waggoota dhibba afurtamaa fi sagaltama (yookiin torban torbaatama waggootaa) irraa kan ka’e dhufe.

Waggoota dhibba afurii fi sagalii, finciluu kakuu Leewwota 25 irratti taasifameen, lafti boqonnaa ishee akka argattuuf waggoota torbaatamaaf boojiʼamuun fide. Boojii waggoota torbaatamaa sun labsa sadii fide; isaanis Israaʼel durii irratti yeroo qorannoo dhibba afurii fi sagalii kan biraa mallatteessan. Kanaaf, yeroo qorannoo lama, tokkoon tokkoon isaanii waggoota dhibba afurii fi sagalii taʼan, argina. Labsoonni sadan ergaawwan ergamoota sadii fakkeessu; isaan keessaa inni jalqabaa bara 1798, dhuma dallansuu jalqabaa “yeroo torba” mootummaa kaabaa irratti dhufe. Ergamaan sadaffaan ammoo waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii booddee, erga labsa sadaffaa booda, Onkololeessa 22, 1844 irratti dhufe; yeroo sanattis “dhumni isa boodaa kan dallansuu” ni dhufe.

In the forty and six years between the end of the first indignation and the end of the last indignation Jesus laid the foundation of the Millerite temple, and the foundation stone was the “seven times.” That stone was to be either the foundation stone (or else the stumbling stone) for Adventism at the beginning, and either the headstone and capstone (or else the gravestone) for Adventism at the end. The three decrees that represent the arrival of the three angels’ messages in the history of 1798 through 1844, also represent the first three chapters of the book of Daniel.

Tdo cya mbere tuzatangira gusuzuma ibice bitandatu bya mbere mu ngingo ikurikira.

> “ପ୍ରକାଶିତବାକ୍ୟ ଓ ଦାନିଏଲର ପୁସ୍ତକଗୁଡ଼ିକୁ ଯେତେବେଳେ ଅଧିକ ଭଳିଭାବେ ବୁଝାଯିବ, ବିଶ୍ୱାସୀମାନେ ସମ୍ପୂର୍ଣ୍ଣ ଭିନ୍ନ ପ୍ରକାରର ଧାର୍ମିକ ଅନୁଭବ ଲାଭ କରିବେ... ପ୍ରକାଶିତବାକ୍ୟର ଅଧ୍ୟୟନରୁ ନିଶ୍ଚିତ ଭାବରେ ଏକ କଥା ବୁଝାଯିବ—ସେହି ହେଲା, ଈଶ୍ୱର ଓ ତାଙ୍କର ଜନମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରେ ଥିବା ସମ୍ପର୍କ ନିକଟ ଓ ସ୍ପଷ୍ଟ।” The Faith I Live By, 345.

Back to Articles