Article

# Macaafa Daaniʼel — Tokkoffaa Dhibba Tokko fi Shantamii Torba jedhu

Hiika Raajii Dubbii Daniel Keessatti Mul’atu Hiikuu

Author

Jeff Pippenger

Published

March 25, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Keeyyata kudhan boqonnaa kudhaffaa keessatti, kun waggaa sadaffaa Qiiroos taʼuu isaa nutti himama; garuu boqonnaa tokkoffaa keessatti immoo Daaniʼel waggaa jalqabaa Qiiroositti qofa akka jiraate, yookaan itti fufe, nutti himama.

> Daaniʼel hanga waggaa isa jalqabaa mootii Qiirositti itti fufe. Daaniʼel 1:21.

Waggoota lamaaf, Qiiroos bu’uuraan Daariyus nama Meedii wajjin mootummaa waloon bulchaa ture; kanaaf waggaa isaa sadaffaa ture, garuu akkasumas waggaa isaa jalqabaa illee ture.

> Waggaa sadaffaa Qiiros mooticha Faaresitti dubbii tokko Daani'eel isa maqaan isaa Beltshaazaar jedhamutti mul’ifame; dubbiin sunis dhugaa ture, yeroo murtaa’ees dheeraa ture; innis dubbicha hubate, mul’ata sanas qalbeeffate. Daani'eel 10:1.

Akka raajii tiin, Kooros mul’ata Daani’el isa jalqabaa fi isa dhumaa keessatti dhihaata. Boqonnaan tokkoffaan Daani’el, akkuma barruulee duraanii keessatti dursee ibsame, ergamaa jalqabaa Mul’ata boqonnaa kudha afurii bakka bu’a. Yommuu ergamaan jalqabaa raajii keessatti adda baafamu, inni amala raajii ergamoota sadan Mul’ata kudha afurii hunda of keessaa qabaata. Tarkaanfiileen sadii warra wangeela bara baraa, kanneen ergamaa jalqabaa keessatti bakka bu’an, “Waaqayyoon sodadhaa,” “isaaf ulfina kennaa,” sababiin isaas “sa’aan firdii isaa dhufeera.”

Sababni Daaniʼelii fi namoonni sadan kabajamoon sun “Waaqayyoon waan sodaataniif,” nyaata Baabilon dhiphisuuf filatanii, kuduraafi muduraa qofa nyaachaa turan. Qormaata mulʼataa sanaan booddee, Daaniʼelii fi namoonni sadan kabajamoon sun bifa isaanii fayyaa qabeessa taʼeen, warra nyaata Baabilon nyaatan irraa adda taʼanii, “Waaqayyoon ulfeessan.” Waggoota sadii booda, yeroo mootummaa murtii sun gaʼe; yeroo sanatti Nebukadnezaar isaan qoree, ogeessota Baabilon hunda irra dachaa kudhan caalaa ogeessa taʼuu isaanii argate.

Sadarkaan wangeela bara baraa sadan kunis boqonnaa dhumaa Daaniyael keessatti, adeemsa itti dabalinsi beekumsaa warra ifa yeroo dhumaa keessatti hiikameef itti gaafatamoo ta’an qulqulleessu, addeessu, fi qoramuun isaanii akka ta’etti bakka bu’aniiru. Akkuma boqonnaa jalqabaa Daaniyael keessatti, akkasumas boqonnaa dhumaa keessatti, sadarkaan sadan ergamaa isa jalqabaa, kan ergamoota sadan hundumaa of keessatti hammatu, adda baafameera. Sababni isaas boqonnaan tokko wangeela bara baraa ergamaa isa jalqabaa waan ta’eef, boqonnaan lammaffaa Daaniyael ergamaa lammaffaa Mul’ata boqonnaa kudha afur keessatti argamu bakka bu’a; achitti qorichi fakkeenya bineensichaa yookaan fakkeenya Kiristoos bakka bu’ameera, akkuma qoricha lammaffaa sadarkaa sadan boqonnaa tokko keessatti turetti.

Sababni boqonnaan tokkoo fi lamaa kan Daani’el ergamoota jalqabaa fi lammaffaa Mul’ata boqonnaa kudha afur bakka bu’u; kanaaf boqonnaan sadii fi qorichi dirree Duuraa irratti taasifame, ergamaa sadaffaa, akeekkachiisa mallattoo bineensichaa akka hin fudhanne of keessaa qabuu wajjin bakka bu’a. Boqonnaa tokko keessatti waggaan jalqabaa Qiiros ni eerama; boqonnaa kudhattama keessatti immoo—kan mul’ata Daani’el keessaa isa dhumaa dha—Qiiros waggaa isa sadaffaatiin bakka bu’een ni dhihaata; garuu nuti waggaan sadaffaan sun waggaa isaa isa jalqabaa akka ta’e ni beekna; sababiin isaas Daani’el hamma waggaa jalqabaa Qiiros qofaatti itti fufe.

Kanaaf, Qiiros waggaa jalqabaa waggoota sadii of keessaa qabu kan agarsiisu fakkeenya dha. Inni ergamaa jalqabaa ergaa isaa kan agarsiisu fakkeenya dha. Waggaan jalqabaa Qiiros mul’ata jalqabaa Daani’el keessatti lakkoofsa isa dhumaa irratti eerama; achiis deebisee lakkoofsa jalqabaa mul’ata isa dhumaa Daani’el keessatti ni eerama. Fakkeenya raajii kan Qiiros ta’e beekuun barbaachisaa dha; nutis yeroo jalqabaatti inni ergamaa jalqabaa ergaa isaa akka bakka bu’u adda baafachaa jirra. Kunis karaa raajiitiin mirkanaa’uu kan danda’u sababiin isaas Daani’el waggaa isaa isa sadaffaa akka waggaa isaa isa jalqabaa ta’etti adda baasa; garuu caalaatti immoo ajaja jalqabaa inni labsen kanaan adda baafama.

Lola Gabrʼeel boqotoota Faares wajjin boqonnaa kudhan keessatti qabaa ture, Kiiros gara sadarkaa inni labsiiwwan sadii keessaa isa jalqabaa hojiitti hiikuudhaan labsuuf itti fufu geessuu irratti ture; labsii sunis Yihudoonni deebiʼanii Yerusaalemii fi mana qulqullummaa ijaarratan akka dandaʼan ni eyyama ture. Labsichi sadaffaan jalqaba raajii waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii agarsiisa ture; raajiin sunis yeroo ergamaan sadaffaan Onkoloolessa 22, 1844tti dhufe xumurame. Labsichi sadaffaan ergamaa sadaffaa bakka buʼe; kanaafuu, labsiin jalqabaa Kiirosis dhufaatii ergamaa jalqabaa bara 1798tti bakka buʼe. Kiiros ergamaa jalqabaa bakka buʼa; sababii kanaafis, macaafa Daaniʼel keessatti waggaan isaa inni jalqabaa waggoota sadii bakka buʼe.

Kanaaf, Qiiroos “yeroo dhumaa” bakka bu’a; yeroo ergamaan inni jalqabaa (Qiiroos) bara 1798tti dhufe, “yeroon dhumaa” sun ni gaʼe, kitaabni Daani’el immoo ni baname. Maqaan Qiiroos jedhu jecha Farsi durii “Kūruš” jedhamurraa kan argame akka ta’e ni amanama; hiikni isaas “aduu” dha; kunis jecha Elaamii “kursh” jechuun “teessoo mootummaa” jedhu wajjin walitti makamee, aangoo mootummaa yookaan mootummaa mootummaa wajjin walitti dhufeenya akka agarsiisu mul’isa. Isaayaas amaloota Qiiroos kanaas ni dubbata.

> ସେ କୋରସଙ୍କ ବିଷୟରେ କହୁଛନ୍ତି, ସେ ମୋର ମେଷପାଳକ, ଏବଂ ସେ ମୋର ସମସ୍ତ ଇଚ୍ଛା ପୂରଣ କରିବ; ଏପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଯେ ସେ ଯିରୂଶାଲେମକୁ କହିବ, ତୁମେ ନିର୍ମିତ ହେବ; ଏବଂ ମନ୍ଦିରକୁ, ତୁମର ଭିତ୍ତି ପକାଯିବ। ପ୍ରଭୁ ତାଙ୍କ ଅଭିଷିକ୍ତ କୋରସଙ୍କୁ ଏପରି କହୁଛନ୍ତି, ଯାହାଙ୍କ ଦାହିଣ ହାତକୁ ମୁଁ ଧରିଛି, ତାଙ୍କ ସମ୍ମୁଖରେ ଜାତିମାନଙ୍କୁ ବଶୀଭୂତ କରିବା ପାଇଁ; ଏବଂ ମୁଁ ରାଜାମାନଙ୍କର କଟିବନ୍ଧନ ଶିଥିଳ କରିଦେବି, ତାଙ୍କ ସମ୍ମୁଖରେ ଦ୍ୱିପଟ ଦ୍ୱାରଗୁଡ଼ିକୁ ଖୋଲିବା ପାଇଁ; ଏବଂ ସେହି ଦ୍ୱାରଗୁଡ଼ିକ ବନ୍ଦ ହେବ ନାହିଁ; ମୁଁ ତୁମ ଆଗରେ ଆଗେଇ ଯିବି, ଏବଂ ବାଙ୍କା ସ୍ଥାନଗୁଡ଼ିକୁ ସରଳ କରିଦେବି; ମୁଁ ପିତଳର ଦ୍ୱାରଗୁଡ଼ିକୁ ଚୂର୍ଣ୍ଣବିଚୂର୍ଣ୍ଣ କରିଦେବି, ଏବଂ ଲୋହାର ଶଳାକାଗୁଡ଼ିକୁ କାଟି ଦୁଇ ଟୁକୁଡ଼ କରିଦେବି; ଏବଂ ମୁଁ ତୁମକୁ ଅନ୍ଧକାରର ଧନସମ୍ପଦ ଏବଂ ଗୁପ୍ତ ସ୍ଥାନମାନଙ୍କର ଲୁକାୟିତ ସମ୍ପଦ ଦେବି, ଯେପରି ତୁମେ ଜାଣିପାରିବ ଯେ ମୁଁ, ପ୍ରଭୁ, ଯିଏ ତୁମକୁ ନାମରେ ଡାକୁଛି, ମୁଁ ଇସ୍ରାଏଲଙ୍କ ପରମେଶ୍ୱର। ମୋର ଦାସ ଯାକୁବଙ୍କ ନିମିତ୍ତେ, ଏବଂ ମୋର ଚୟିତ ଇସ୍ରାଏଲଙ୍କ ନିମିତ୍ତେ, ମୁଁ ତୁମକୁ ତୁମର ନାମରେ ଡାକିଛି; ତୁମେ ମୋତେ ଜାଣିନଥିଲେ ମଧ୍ୟ, ମୁଁ ତୁମକୁ ଉପାଧି ଦେଇଛି। ମୁଁ ପ୍ରଭୁ, ଏବଂ ଆଉ କେହି ନାହିଁ; ମୋର ବ୍ୟତୀତ କୌଣସି ପରମେଶ୍ୱର ନାହିଁ; ତୁମେ ମୋତେ ଜାଣିନଥିଲେ ମଧ୍ୟ, ମୁଁ ତୁମକୁ ଶକ୍ତିଦାନ କରିଛି; ଯେପରି ସୂର୍ଯ୍ୟୋଦୟ ଦିଗରୁ ଏବଂ ପଶ୍ଚିମଦିଗରୁ ଲୋକମାନେ ଜାଣନ୍ତୁ ଯେ ମୋର ବ୍ୟତୀତ ଆଉ କେହି ନାହିଁ। ମୁଁ ପ୍ରଭୁ, ଏବଂ ଆଉ କେହି ନାହିଁ। ଯିଶାଇୟ 44:28–45:6.

Qiiroos Kiristoosiin fakkaata; inni “dibamaa” Gooftaa ture, akkasumas “hoolessa tiksee” Waaqayyoo jedhamee waamame; inni Yerusaalemiin ijaara, hundee mana qulqullummaa kaa’a. Inni isa karrawwan cufaman banuu wajjin walqabatu dha; akkuma Kiristoos Inni banaa namni tokko illee cufuu hin dandeenye, cufaas namni tokko illee banuu hin dandeenye ta’e. Qiiroosiifis “qabeenyi dukkanaa, fi badhaadhinni dhokataan iddoo iccitii” ni kennama. Qiiroos sarara sochii haaromsaa irratti mallattoolee karaa hedduu ni guuta.

Inni yeroo dhumaa mallatteessa; yeroo ergamaan inni duraa dhufu, yeroo macaafni Daaniʼel hiikamu, achiis beekumsi “qabeenya dukkanaa keessaa, fi badhaadhina dhokataa iddoo iccitii keessaa” dhufu itti dabalu. “Qabeenyi dukkanaa keessaa, fi badhaadhinni dhokataan iddoo iccitii keessaa” kun, “buʼuura” “ijaaramu,” fi “mana qulqullummaa” “kaayamu” taʼu ni ijaaru. Kiristoos, inni Qiirosiin fakkeenyaaf agarsiifame, “dibamaa” Gooftaa ti; akkuma Kiristoos cuuphaa Isaa irratti dibame sana. Kanaaf Qiiros dhufaatii ergamaa isa duraa qofa miti; innis yeroo inni buʼu ergamaa isa duraa humneessuuf ergamaa isa lammaffaa dha; akkuma Hafuurri Qulqulluun yeroo Kiristoos dibame buʼe sana. Onkoloolessa 22, 1844 keessa Kiristoos gara Iddoo Hundumaa Caaluutti balbala yookaan “karra” banee; kunis karra duraan cufamee ture. Qiirosis dhufaatii ergamaa isa sadaffaa ni mallatteessa.

Koresh ergamaa jalqabaa dha, ergamaan jalqabaas wantoota ergamoota sadan hunda of keessaa qaba. Koresh yeroo dhumaa kan bara 1798, yeroo ergamaan jalqabaa dhufe sana dha. Inni Hagayya 11, 1840 bakka bu’a; yeroo ergaan ergamaa jalqabaa humna itti argate (dibame) sana. Inni hojii hundee kaa’uu bakka bu’a; kunis akka oomisha kaartii 1843 kan Caamsaa bara 1842 keessatti qophaa’een mul’ifametti. Inni ijaarsa mootummaa waaqaa bakka bu’a; akkuma gareewwan lamaan gufuu jalqabaa keessatti Eebla 19, 1844 irratti adda baafamanitti; akkasumas inni addaan-bahiinsa lammaffaa gufuu guddaa Onkololeessa 22, 1844 irratti ta’e bakka bu’a.

Mallattoolee haaromsa sochii haaromsaa Milariitotaa hundinuu Qorosiin fakkeenyaan ibsaman; kanaafuu mallattooleen haaromsaa sunis akkasuma sochii dhibba keessaa afurtamii afur kuma sanaa fakkeenyaan ibsu. Sochiin Milariitotaa mallattoolee Kiristoos seenaa Milariitotaa dura akka dhufan adda baaseen durfame.

> “Raajii dubbii raajii dhufaatii Kiristoos akkamitti fi kaayyoo isaatiif qofa utuu hin taʼin, mallattoowwan namoonni yeroo inni dhihoo taʼe ittiin beekan illee ni dhiheessa. Yesuusis akkana jedhe: ‘Aduutti, jiʼatti, urjiiwwanittis mallattoowwan ni taʼu.’ Luqaas 21:25. ‘Aduun ni dukkanoofti, jiʼis ifa ishee hin kennitu, urjiileen samii irraa ni kufu, humnoonni samii keessa jiranis ni raafamu. Sana booddees Ilma Namaa duumessa keessa humna guddaa fi ulfina wajjin dhufaa jiru ni argu.’ Maarqoos 13:24–26. Mulʼataanis mallattoowwan dhufaatii lammaffaa dura taʼan keessaa isa jalqabaa akkana jechuun ibsa: ‘Sochiin lafaa guddaan ni taʼe; aduunis akka uffata gaddaa rifeensa irraa hojjetamee gurraacha taate, jiʼinis akka dhiigaatti taate.’ Mulʼata 6:12.”

> “Mallattoon kun mallattoon kun waggaa kudha sagalaffaa banamuu isaa dura mul’atan. Raawwii raajii kanaatiin, waggaa 1755 keessa kirkirri lafaa hammaataan keessaa isa suukanneessaan inni yeroo kam iyyuu galmeeffamee jiru ni ta’e.” The Great Controversy, 304.

Mallattoowwan Dhufaatii Lammaffaa beeksisan bara 1798 dura xinnoo, jechuunis bara 1755 keessatti jalqaban. Bara 1798 xumura booji’amuu Israa’el hafuuraa Baabilon hafuuraa keessatti ture; kunis, akka Obboleettii White barsiistutti, booji’amuu Israa’el dhugaa Baabilon dhugaa keessatti ta’eetiin fakkeenya kenname, kan waggoota torbaatama booji’amaa sanaa dhuma irratti xumurame, yeroo Qiiros karrawwan banaa keessa seenee Baabilon qabatee, Belshaazaaris ajjeese sana.

> “Amma waldaan Waaqayyoo har’a karoora Waaqaatiin sanyii badde tokkoo fayyinaaf qophaa’e gara xumuraatti geessuuf bilisa taateetti. Dhaloota hedduudhaaf sabni Waaqayyoo daangaa bilisummaa isaanii irra kaa’ame jala rakkate. Lallabni wangeelaa qulqullina isaa keessatti labsamuun dhorkamaa ture; warra ajaja namootaa cabsuuf ija jabinaan ka’an irratti adabbiiwwan keessaa kanneen hamaan guutummaatti raawwatamaa turan. Kanaafis, iddoo wayinii guddaan gocha naamusaa Gooftaa jechuun beekamu jechuun ni danda’ama jechuun guutummaatti hojii malee hafeera. Sabni ifa dubbii Waaqayyoo irraa hir’ifame. Dukkanni dogoggoraa fi amantii sobaa beekumsa amantii dhugaa dhabamsiisuuf jedhuu ture. Waldaan Waaqayyoo lafa irratti yeroo dheeraa ari’atamni gara-jabeessi kun ture kana keessatti akkuma ilmaan Israa’el yeroo booji’amuu isaanii keessatti Baabilon keessatti booji’amanii turanitti dhugumaan booji’amtee turte.” Prophets and Kings, 714.

Xumuri waggaa torbaatama Baabilon keessatti hiikni fakkeenyaa 1798 ture; akkasumas mallattooleen 1798 dura turan, kanneen deebiʼuun Kiristoos dhihoo taʼuu isaa labsan, jiru turan.

> “Dhufaatiin loltoota Qiiroos dallaa Baabilon dura dhufuun Yihudootaaf mallattoo akka bilisummaan isaanii boojiʼamummaa irraa dhihaachaa jiruu ture. Dhaloota Qiiroos dura waggaa dhibbaa tokkoo ol, Hafuuriin Waaqayyoo maqaa isaa maqaan waamee ture; hojii dhuguma inni magaalaa Baabilon osoo isheen hin beekin ittiin qabuu fi karaa ijoollee boojiʼamtootaa gad-dhiifamuuf qopheessu hojjechuu qabuus akka galmeeffamu godhee ture.” Prophets and Kings, 551.

Qiiroosis mallattoo dursee warra 1798 dura turan ibsaniis agarsiisa ture. Seena-qorri waa’ee mootummaa Daariyosii fi Qiiroosis baay’ee ifa hin ta’an; garuu Dubbiin Waaqayyoo ifaadha. Impaayeriin Meedoo-Faarsi mootummaa Baabilon duukaa bu’e, mootichi jalqabaa Meedoo-Faarsiis Daariyos ture; haa ta’u malee, nama walii-galaa Baabilon qabate, halkan cidha isa dhumaa Belshaazaaritti, obboleessa isaatii ilma Qiiroosis ture. Qiiroosisii fi Daariyos lamaan isaanii yeroo xumura booji’amuu waggaa torbaatamaa agarsiisu; kunis yeroo dhumaa bara 1798 bakka bu’a; akkasumas yeroo dhumaa bara 1989 illee agarsiisa.

Bara xumura seenaa Musee keessatti dhaloota Aaronii fi Museetiin, waggaa sadiin wal irraa fagaataniin, mallatteeffame. Seenaa sun seenaa Kiristoosiin haala baayʼee guutuu taʼeen fakkeesse; yeroo dhumaas seenaa sana keessatti dhaloota Yohannis, jiʼa jaha booddee immoo dhaloota Yesuus ilma obboleessa isaatiin mallatteeffame. Yeroon dhumaa mallattoolee lama qaba; Daariyoosii fi Qorees immoo boojiʼamummaa waggoota torbaatamaa dhuma isaa mallatteessu, boojiʼamummaa waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahatamaa dhuma isaa fakkeesse sana. Madaan nama ajjeesu bineensa papaasummaa irratti bara 1798 keessa gaʼe, waggaa itti aanu keessatti duʼa isa bineensa sana yaabbatee irratti mootummaa isaa geggeessaa tureen hordofame. Bara 1989 keessa Reegaanii fi Bush inni jalqabaa, lamaan isaanii iyyuu pirezidaantota turan.

Qiiroosi yeroo dhumaa isa dhufu beeksisan mallattoolee ni agarsiisa; akkasumas yeroo dhumaa sana ni agarsiisa. Inni baay’ina beekumsaa ni agarsiisa; ergamaan tokko yeroo gad bu’utti humneeffamuu ergaa jalqabaa ni agarsiisa; hojii yeroo sana keessatti hundee kaa’uudhaan jalqabamu, hojii mana qulqullummaa ijaaruu, akkasumas yeroo Ergamaan Kakuu akka tasaa gara mana qulqullummaa Isaa dhufutti dhufaatii ergamaa sadaffaa ni agarsiisa.

> Bara mootummaa Qiiros mooticha Faares waggaa sadaffaatti, wanti tokko Daaniyaelitti mulʼifame; innis maqaan isaa Belteshaazar jedhamuun waamama ture; wantichis dhugaa ture, garuu yeroo murtaaʼeen isaa dheeraa ture; innis wanticha hubate, mulʼata sanaas qalbeeffate. Guyyoota sana keessa ani Daaniyael torban guutuu sadii gadda guddaa keessa ture. Ani buddeena miʼaawaa hin nyaanne; foon yookaan wayiniinis afaan koo keessa hin seenne; torban guutuu sadii hanga raawwatamanittis ani of hin dibanne. Guyyaa jiʼa isa duraa keessaa digdamii afuraffaatti immoo, ani qarqara laga guddaa isa Hideqel jedhamu biraan ture. Daniel 10:1–4.

Mallattoon Qiirosii fi Belteshaazaar guyyoota dhumaa keessatti seenaa raajii addaa tokko bakka bu’u. Mallattoon Belteshaazaar namoonni bakka buufaman sun kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur ta’uu isaanii nu beeksisa; isaan dhaloota isa dhumaa ummata kakuu ti. Isaan seenaa raajii Qiirosiin bakka buufamu keessatti kaa’amu; seenaa isa 1798 dura, fi 1989, fi Fulbaana 11, 2001 dura ture bakka bu’a; jechuunis Qiiros mallattoolee yeroo sanaa hundumaa bakka bu’a. Inni akkasumas abdii kutannaa Adoolessa 18, 2020 bakka bu’a; akkasumas seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti Ameerikaa keessatti dhufu illee bakka bu’a. Furtuun mul’ata isa dhumaa Daani’el raajii keessatti iddoo kamitti kaa’ame adda baasuuf gargaaru, waan Daani’el beeku irratti hundaa’uun adda baafama.

Aayaata tokko keessatti Daaniʼel (Belxexaazaar) “dhimma” sanaa fi akkasumas “mulʼata” sana lamaan isaanii hubannaa qaba. “Dhimmichi” jedhu jecha Ibrootaa “dabar” dha; hiikni isaas “jecha” jechuudha, innis mulʼata “chazon” waggoota kuma lama dhibba shan fi digdamii (yeroo torba) agarsiisuuf Gabriʼeelitti fayyadameera. “Mulʼatichi” aayaata tokko keessatti, isa Daaniʼel hubatu, mulʼata “mareh” waggoota kuma lama dhibba sadii ti. Saba kakuu Waaqayyoo kan guyyoota dhumaa “yeroo torba” bara dhumaa sana, jechuunis bara 1989, hin hubanne. Isaan “yeroo torba” hanga Fulbaana 11, 2001 booddeetti hin hubanne; kanaafuu Daaniʼel, inni sochii raajii isa dhumaa bakka buʼu, “dhimma” sanaa fi “mulʼata” sana lamaan isaanii waan hubatuuf, yeroo sochii haaromsa raajii kan Qiiroosiin bakka buʼame Fulbaana 11, 2001 booddaa keessa taʼuu qaba.

Daaniʼel guyyoota gaddaa digdamii tokko keessa akka ture ni beekama. Daaniʼel “guyyoota sana” gaddaa keessatti “waan” sana hubate; akkasumas “mulʼata” sana irratti hubannaa qabaate. Dhugaan “waan” sanaan bakka buʼame guyyoota gaddaa keessatti Daaniʼeliif mulʼifame. Saba Waaqayyoo sararoota haaromsaa keessatti, iyya Halkan Walakkaa dura xiqqoo, akka “gaddan” bakka buʼamu. Gaddichi immoo, Maartaa fi Maariyaan Laazaaroosiif gaddaa turan, Seensa Injifannoo dura xiqqoo, bakka buʼameera. Seenaa Miilereet keessatti abdii kutannaa abdii-dhabuu isa jalqabaa booddee mulʼate, akkuma Ermiyaasiin ibsameen, inniis fakkeenyaan agarsiifameera.

> Dubbiin kee niif argaman; anis isaan nan nyaadhe; dubbiin kees anaaf gammachuu fi ilillee garaa koo taʼe; ani maqaa keetiin waamameeraatii, yaa Waaqayyo Goofta maccaa humnootaa. Ani walgaʼii warra qoosan keessa hin teenye, hin ilillees; harki kee waan narra tureef kophaa koo nan taaʼe; ati aariidhaan na guutteertaatii. Maaliif dhukkubni koo yeroo hundumaa jiraata? Madaan koos kan hin fayyine, fayyuu didu maaliif taʼe? Ati anaaf guutumaan guutuutti akka nama sobuutti, akka bishaan goguutti ni taataa ree? Ermiyaas 15:16–18.

Ermiyaan du’a dhugaa baatota lamaan du’aniif, akkuma jiraattonni Sodoomii fi Gibxii Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti godhanitti, “hin gammadin.” “Hin gammadin” jechuun gadda keessa seenuu dha. Gaddi Belteshaazaar gadda du’a dhugaa baatota lamaan wajjin walqabatu ifa godha. Adoolessa 18, 2020 fi Sadaasa 3, 2020 irratti, dhugaa baatotni lamaan gaanfa Pirootestaantii dhugaa fi gaanfota Rippaabilikaanii bineensa lafaa keessaa ta’an daandiiwwan Sodoomii fi Gibxii keessatti ajjeefaman; achittis Gooftaan keenya fannifameera. Yommuu Gooftaan keenya fannifame, bartoonni Isaa gadda jalqaban. Dhugaa baatotni lamaan sun Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti akka Musee fi Eliyaasitti bakka bu’anii turan.

Caaffata Qulqulluu keessatti Kiristoosiin Miikaa’el jedhamuun wabiiwwan shan jiru; sadii kitaaba Daani’eel keessatti, tokko kitaaba Yihuudaa keessatti, kan biraan immoo kitaaba Mul’ataa keessatti argamu. Boqonnaa kudhan keessatti, isa amma ilaalaa jirru kana keessatti, Miikaa’el yeroo lama caqasameera—lakkoofsa kudha sadii fi lakkoofsa digdamii tokko keessatti—ergasii immoo ammas boqonnaa kudha lama, lakkoofsa tokko keessatti ni mul’ata. Inni Mul’ata boqonnaa kudha lama, lakkoofsa torba keessatti beekameera. Yihuudaa keessatti, Miikaa’el Musee du’aa kaasuudhaan beekameera; Museen kun immoo Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti dhugaa-baatota karaa irratti du’anii keessaa isa tokko dha.

> Kanaaf ani isin yaadachiisuuf nan barbaada; isin kana yeroo tokko beekanii turtan iyyuu, akkana jechuun: Gooftaan ummata biyya Gibxii keessaa baasee erga oolchee booddee, warra hin amanne balleesse. Ergamonni immoo mootummaa isaanii isa jalqabaa eeggatanii hin tursiifne, iddoo jireenya isaanii mataa isaanii dhiisanii waan bahanif, inni guyyaa guddaa sanatti murtiif akka kaa’amaniif dukkana jala foncaa bara baraatiin isaan eeggatee jira. Akkuma Sodoomii fi Gomoraa, fi magaalota naannoo isaanii jiranis haaluma isaanii sanaan sagaagalummaa ofitti kennanii, foon alagaa duukaa bu’anii, fakkeenyaaf dhihaatanii adabbii ibidda bara baraa dhandhamachaa jiru. Akkasumas warri abjuu xuraa’oon kunis foon xureessu; aangoo tuffatu; ulfina qabaanis arrabsu. Haa ta’u iyyuu, Mikaa’el ergamaa guddaan, yeroo qaama Musee irratti seexana wajjin mormee falmatu, himata arrabsaatiin isa irratti dubbachuuf ija hin jabaanne; garuu, “Gooftaan si haa ifatu” jedhe. Yihudaa 5–9.

Kitaaba Yihudaa keessatti, haala Sodoomii fi Gibxii lamaan keessatti, magaalaa guddoo Museenii fi Eliyaas Mul’ata boqonnaa kudha tokkoffaatti itti ajjeefaman kan agarsiistu sana keessatti; Kiristoos, Miikaa’elidhaan bakka buufamee, qaama Musee keessaa du’aa kaasa. Museenii fi Eliyaas Mul’ata boqonnaa kudha tokkoffaatti guyyoota mallattoo ta’an sadii fi walakkaaf du’anii turan; guyyoonni gaddaa Beltashaazaaris yeroo Miikaa’el samii keessaa gad bu’u dhumu. Sarara irratti sararaan, Daani’el boqonnaa kudhan lakkoofsa tokko irraa hamma afuriitti, yeroo gaddaa sana kan yeroo dhugaa-baatonni lamaan Miikaa’elidhaan du’aa kaafamanitti xumuramu adda baasa.

Barumsa kana maqaa itti aanu keessatti itti fufna.

> “Abbaan Musee fi Eliyaasin akka Kiristoositti ergamoota isaa ta’aniif, ifa Samiiitiin isa ulfeessuuf, akkasumas waa’ee dhiphina isaa isa itti dhufu sanaa wajjin isaa mari’achuuf filate; sababiin isaas, isaan akka namootaatti lafa irratti jiraatanii turan; gadda fi dhiphina namummaa muuxatanii turan, kanaafis qormaata Yesuus isa jireenya isaa isa lafarraa keessatti mudateef gara-laafina qabaachuu danda’u turan. Eliyaas, iddoo isaa akka raajicha Israa’elitti qabatee ture keessatti, Kiristoosiin bakka bu’ee ture; hojii isaas hamma tokko hojii Fayyisaa wajjin wal fakkaataa ture. Museenis, akka geggeessaa Israa’elitti, bakka Kiristoositti dhaabatee, isa wajjin wal qunnamtii godhaa, qajeelfama isaa hordofaa ture; kanaaf, isaan lamaan kun, warra lakkoofsa guddaa teessoo mootummaa Waaqayyoo marsee walitti qabaman keessaa hunda irra, Ilma Waaqayyootiif tajaajiluuf caalaatti kanneen mijatan turan.”

> “Yommuu Museen, amanamummaa dhabuu ijoollee Israa’elitti aarfachuudhaan, dheekkamsaan kattaa rukutee bishaan isaan waammataniif kenne, inni ulfina sana ofitti fudhate; yaadni isaa galata-dhabummaa fi qajeelchuuf hin salphanne Israa’elitti akka malee qabamee waan tureef, gocha Inni akka inni raawwatu isa ajaje sana keessatti Waaqayyoon kabajuu fi maqaa isaa ol guddisuu dadhabe. Karoorri Waaqayyo Hundumaa Danda’uu ijoollee Israa’el yeroo baay’ee iddoo rakkinaatti fiduu, ergasii immoo yeroo isaan baay’ee barbaachisummaa guddaa keessa jiranitti humna isaatiin isaan oolchuudhaan, akka isaan xiyyeeffannaa addaa inni isaaniif qabu beekanii maqaa isaa ulfina kennaniif ture. Garuu Museen kaka’umsa uumamaa garaa isaatti harka kennuudhaan, ulfina Waaqayyoof malu ofitti fudhate; aangoo Seexanaa jala bu’ee, biyya abdachiifamte sanatti akka hin seenne dhorkame. Museen utuu jabaatee dhaabatee jiraatee, Gooftaan biyya abdachiifamte sanatti isa geessee, achiis du’a utuu hin argin gara Samii isa geeddaruu ture.”

> “Akka ture, Museen duʼaan darbe; Ilmi Waaqayyoo garuu yeroo qaamni isaa mancaʼuu hin argiin samii irraa gad buʼee isa duʼaa kaase. Seexanni qaama Museetiif Miikaaʼel wajjin mormee, akka boojuu isaa seera qabeessaatti isa irratti falmatus, Ilma Waaqayyoo irratti injifachuu hin dandeenye; Museenis qaama kaafamee ulfina qabeessa taʼe wajjin gara mootummaawwan samii geeffame; amma immoo abbaa isaatiin Ilma isaa tajaajiluuf ramadaman lamaan kabajamoo keessaa tokko taʼeera.”

> “Barattoonni samii akka kanaatti isaan mo’atu of eeyyamuudhaan, bartoonni sun haasawa ergamoota Samii fi Furee ulfinaadhaan mootummaa isaa mul’atee ture gidduu ture sana dhaban. Garuu isaan akkuma hirriba gadi fagoo keessaa tasaan dammaqanii mul’ata ol’aanaa isaanii duratti jiru arguudhaan, gammachuu guddaa fi soda kabajaan guutaman. Yommuu bifa ifa irraa madduu Gooftaa isaanii jaallatamaa ta’e ilaalanitti, ulfina himamuu hin dandeenye qaama isaa uffise sana, isa aduu fakkaatuu ifa baasu san obsuu waan hin dandeenyeef, ija isaanii harka isaaniitiin haguuguuf dirqaman. Yeroo gabaabaadhaaf bartoonni Gooftaa isaanii ija isaanii duratti ulfinaadhaan mootummaa isaa argachuun ol qabamee akka jiru, akkasumas uumamota ifa irraa guutaman, warra isaan warra Waaqa biratti jaallatamoo ta’an akka ta’an beekan sanaan kabajamaa akka jiru argu.” The Spirit of Prophecy, volume 2, 329, 330.

Back to Articles