Article

# Seenaa Dhoksaa Lakkoofsa Afurtamaa — Lakkoofsa Kudha Sadii

Lakkoofsa Kudha Sadii

Author

Jeff Pippenger

Published

May 28, 2026

Formats

PDF
Word
Song MP3

Akka mallattoo duraa warra kuma dhibba afurtamii afurii afurii tokkoo taʼee, Pheexiros bara 2026 keessatti Paaniyumitti dhaabatee raajii sobaa Adoolessa 18, 2020 sirreessuuf hojjechaa jira. Hojii isaa gama kanaatiin, inni hojii Yoosiyaas Litch isa Hagayya 11, 1840 sirreesse fi hojii Saamuʼel Snow isa Onkoloolessa 22, 1844 adda baase waliin walii gala. Sirreeffamni Litch ergaa ergamaa isa jalqabaa humneesse; kan Snow immoo ergaa ergamaa isa lammaffaa humneesse. Humneeffamni ergaawwan ergamoota isa jalqabaa fi isa lammaffaa humneeffama ergaa ergamaa isa sadaffaa fakkeessa. Amaloonni isa jalqabaa fi isa lammaffaa isa sadaffaa keessatti walitti makamuudhaan bakka buʼu; jechuunis ergaa balaa alaa fi ergaa keessaa iyya halkan keessaa fakkeenya dubartoota kudhanii.

Raawwii raajii raawwii sadiin hojii irra oolutti, inni jalqabaa fi inni sadaffaan—kanneen akkasumas jalqabaa fi dhumaa ta’an—amaloota wal fakkaatan ni qabaatu. Yeroo dhihoo kana obboleessi tokko dhugaawwan hedduu balaa isa jalqabaa Mul’ata boqonnaa sagal wajjin walqabatan ifa baaseera; isaanis, yeroo seera Alpha fi Omega jalatti hojii irra oolan, “sochii lafaa” Mul’ata boqonnaa kudha tokkoo irratti mirkaneessa gad fagoo biraa adda baasu. Seerri Dilbataa Ameerikaa keessatti “sochii lafaa” dha; inni jalqabaaf yeroo Warraaqsa Faransaay keessatti raawwatame, yeroo Faransaay—kan saboota kudhan keessaa kutaa tokko, isaanis caasaa raajii mootummaa Roomaa waaqeffataa kan kitaaba Daani’el keessatti ibsame ijaaran keessaa tokko turte—gatamte. Kanaaf, boqonnaan kudha tokko, kutaan kudhan keessaa tokko magaalaa sanaa ni kufe jedha.

> Saʼa sanaa sanatti sochii guddaan taʼe; kutaan kudhan keessaa tokko magaalaa sanaa ni kufe; sochii sanatti namoota keessaa kuma torba ni ajjeefaman; warri hafanis ni sodaatan, Waaqayyoo mootummaa samii keessaa jiruufis ulfina ni kennan. Mulʼata 11:13.

Battalumatti aanee kana booda Islaamni wayyoo sadaffaa ni dhufa.

> Wayyaan inni lammaffaan darbeera; kunoo, wayyaan inni sadaffaan dafee dhufa. Mul’ata Yohaannis 11:14.

Qajeelchitoonni “wayyoon sadaffaan” yeroo battalumatti wayyoo lammaffaa akka hordofu eegaa turan; garuu jechi “ariitiidhaan” jedhamee hiikamu, hiika “tasaafi hin eegamne” qaba; kunis amala haleellaa ajaa’ibsiisaa Islaamaa ti. Akkuma qajeelchitoonni tilmaamanitti, wayyoon sadaffaan Onkoloolessa 22, 1844 irratti dhufuuf hin turre; garuu yeroo inni dhufetti “tasaafi hin eegamne” ta’ee ni raawwatama ture; akkuma 9/11 irratti ta’e sana, kanaanis chaappessuun dhibba afurtamii afur kuma afurii jalqabamuu isaa mallatteessuudhaan, isa seera Dilbataatiin dura yeroo gabaabaa keessatti raawwatamu sanaan xumurama.

“Raafamni lafaa” seera Dilbataa sanaa jechuun raafama bineensa “lafa irraa” ti; yeroo 9/11 dhufe immoo, Obboleettiin Waayit Gooftaan kaʼee “lafa akka sodaachisaa taʼeen raase” jedhee ibsite. Jalqaba mallatteessuu fi xumura isaa irratti, bineensi lafaa ni raafama; kanaafuu, “raafama lafaa guddaa” dha.

> “Kun ani matumaan yoom iyyuu dubbadhee hin beekuu. Akkuma ani gamoowwan gurguddoo achi ijaaramanii, sadarkaa irratti sadarkaan ol ka’an ilaalaa turetti, ‘Yommuu Gooftaan lafa suukanneessaa raasuuf ka’utti, mul’atawwan akkam suukanneessoon ni raawwatamu!’ jedheen dubbadhe. Sana booda dubbii Mul’ata 18:1–3 ni raawwatama.” Review and Herald, July 5, 1906.

Yeroo hojii qoodinsa baraa Isaa keessatti jijjiiramni ta’u, akkuma yeroo Istifaanos dhagaadhaan rukutamee ajjeefametti fi Onkoloolessa 22, 1844tti, yeroo murtiin warra duʼanii jalqabametti taʼe, Gooftaan “kaʼa.” Yeroo murtiin warra jiraatanii 9/11 irratti jalqabe, Gooftaan ammas kaʼe; achiis bineensa lafaa ni raase, akkuma inni dhuma mallattoo cufamuu kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii irratti godhuutti, yeroo hojii qoodinsa baraa Isaa waldaa Isaa irraa gara hoolota Isaa kan biraatti, warra ammallee Baabilon keessa jiranitti, jijjiirutti.

Obboleessi obboleessi Daaniyeel argate amaloota wayyaawwan tokkooffaa, kanneen seenaa wajjin walsimanii fi hubannaa abbootii jalqabaa eegee seenaa wayyaawwan tokkooffaa fiixaan baase wajjin waliigalanii dhugaa ba’umsa “sochii lafaa guddaa” boqonnaa kudha tokko keessaa wajjin walitti hidhatu dha.

> Ergasii shanaffaan shanaffa’e, anis urjii tokko samii irraa gara lafaatti kufe nan arge; innis furtuu boolla gad fageenyaa isa dhuma hin qabneef kennameef. Innis boolla gad fageenyaa isa dhuma hin qabne sana bane; aarri boolla sana keessaa akka aara ibiddaa guddaa tokkootti ol ba’e; aduunii fi qilleensi sababa aara boolla sanaatiin dukkanaa’an. Aara sana keessaa immoo hawwaannistoonni gara lafaatti ba’an; humni isaaniifis akkuma injirroonni lafa irratti humna qabanitti kennameef. Isaanis margi lafa irra jiru, yookaan waan magariisaa kam iyyuu, yookaan muka kam iyyuu akka hin miine ajajaman; garuu namoota chaappaan Waaqayyoo adda isaanii irratti hin jirre qofa akka miidhan ajajaman. Mul’ata Yohaannis 9:1–4.

Qajeelchitoonni durii keeyyatawwan kana seenaa mootummaa Mohammediin walqabatee sirriitti hojii irra oolchan; innis bara 570 dhalate, bara 606 gosoota tokkoomeesse, bara 610 mul’ata isaa isa jalqabaa fudhate, bara 622 gara Madiinaa godaane, bara 624 waraana isaa jalqabe, akkasumas bara 632 du’e. “Boolla gad fagoo hin qabne” jechuun raajii keessatti mul’ata haaraa mootummaa Seexanaa argisiisa; garuu Mohammed Arabiyatti jalqabe, isheenis sababii gammoojjii bal’aa qabduuf “boolla gad fagoo hin qabne” jedhamtee beekamti.

ମହମ୍ମଦ ୬୦୬ ମସିହାରେ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୂଳକ ରାଜା ହେଲେ, କିମ୍ବା ଯେପରି ତାଙ୍କୁ ଡାକାଯାଉଥିଲା, “ବିଶ୍ୱସ୍ତଜନ,” ଯେତେବେଳେ ସେ ବିଭିନ୍ନ ଜାତିଗୋଷ୍ଠୀମଧ୍ୟରେ ହୋଇଥିବା ଏକ ବିବାଦର ସମାଧାନ କଲେ; ସେମାନେ “କଳା ପାଥର” ନାମକ କାବାର ମୂଳକୋଣ ପାଥରକୁ ପୁନଃ ସ୍ଥାନରେ ରଖିବାର ଅନୁମତି କାହାକୁ ମିଳିବା ଉଚିତ ବୋଲି ଦ୍ୱିଧାରେ ଥିଲେ। କାବା ହେଉଛି ଏକ ଘନାକାର ଭବନ (ଏହିକାରଣରୁ “କାବା” ନାମ, ଯାହାର ଅର୍ଥ ଆରବୀ ଭାଷାରେ “ଘନ”), ଯାହା ସାଉଦି ଆରବର ମକ୍କାର ବିଶାଳ ମସଜିଦର କେନ୍ଦ୍ରସ୍ଥଳରେ ଅବସ୍ଥିତ। ଏହା ପ୍ରାୟ ୪୩ ଫୁଟ ଉଚ୍ଚ, ୧୧ ଫୁଟ ପ୍ରସ୍ତ ଓ ୧୦ ଫୁଟ ଲମ୍ବ, ଗ୍ରାନାଇଟ ଓ ମାର୍ବଲରେ ନିର୍ମିତ, ଏବଂ କଳା ରେଶମ ଓ ପଟସୁତର ବସ୍ତ୍ରଦ୍ୱାରା ଆବୃତ। କାବା ମହମ୍ମଦଙ୍କ ପୂର୍ବରୁ ବହୁଦିନ ଧରି ଅବସ୍ଥିତ ଥିଲା, ଏବଂ ଇସ୍ଲାମୀ ପରମ୍ପରାଅନୁସାରେ, ଏହା ମୂଳତଃ ଅବ୍ରାହାମ ଏବଂ ତାଙ୍କର ପୁତ୍ର ଇଶ୍ମାଏଲଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ଏକମାତ୍ର ଈଶ୍ୱର (ଆଲ୍ଲାହ୍)ଙ୍କ ଉପାସନାଗୃହ ଭାବେ ନିର୍ମାଣ କରାଯାଇଥିଲା। ଶତାବ୍ଦୀ ପରେ ଶତାବ୍ଦୀ ଧରି, ଏହା ମୂର୍ତ୍ତିରେ ପୂର୍ଣ୍ଣ ହୋଇଗଲା ଏବଂ ଆରବ ଜାତିଗୋଷ୍ଠୀମାନଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ଏକ ପୌରାଣିକ ଉପାସନାସ୍ଥଳ ଭାବେ ବ୍ୟବହୃତ ହେଉଥିଲା।

Kaabaan buʼuura hafuuraa addunyaa Islaamaa ti—ijoo ijaarsaa salphaa fi durii, kan tokkummaa Waaqeffannaa, tokkummaa, fi walitti hidhamiinsa amantii Abrahaamii fi Islaamummaa agarsiisu dha. Muslimoonni isa hiika kallattiidhaan “mana Waaqayyoo” jedhanii hin ilaallan; garuu bakka waaqayyoon ramadame, kan waaqeffannaaf xiyyeeffannoon itti qajeelfamu akka taʼetti isa ilaalan. Yeroo Kaabaan diigamee turee ergasii deebisee ijaarame keessatti, gochoonni Mohammed geggeesse achitti hooggansi isaa itti jalqabe.

Lola badiyaan Bishaanii Kaabaa ni miidhe, qabeenyi Quraysh immoo deebisanii ni ijaaran. Yommuu Dhagaa Gurraachaa (Hajar al-Aswad) deebisanii golee isaa keessa kaa’anitti, gosoonni garagaraa eenyutu ulfina sana argata jedhu irratti wal lolan. Isaanis namni itti aanu naannoo sana seenu murtii haa kennu jechuun walii galan. Muhammad ni seene; inniis ogummaadhaan walitti bu’iinsa sana fure: Dhagaa Gurraachaa uffata irra kaa’e; bakka bu’aan gosa tokkoon tokkoonii waliin ol kaasanii, waliin baatanii akka fidan godhe; ergasii ofii isaatiin bakka isaatti ni kaa’e. Taateen kun ummata Makkaa biratti kabaja guddaa fi maqaa Al-Amin (“Amanamaa”) isaaf argamsiise. Innis taateewwan ijoo nabiyyummaa duraatiin keessa tokko kan yeroo hedduu tartiiba yeroo hedduu keessatti ibsamu keessaa tokko dha. “Dhagaan Gurraachaan” dhagaa bu’uuraa isa Mohammediin kaa’ame ture; inniis mootii raajii Islaamaa irratti ta’e dha. Dhagaan bu’uuraa gurraachi sun fakkeessa ifaa Masiihicha (dhagaa bu’uuraa dhugaa) ti; manneen Kaabaa keessatti waggoota dheeraa waaqeffannaan waaqolii tolfamoo itti seensifamaa tureen booda xuraa’uun uumames Mohammediin furame.

Erga Quraysh waliigaltee Hudaybiyyah cabsanii booda, Muhammad loltoota Muslimoota kuma 10 taʼan waliin Makkaatti duule. Magaalaan sun lola muraasa qofaatiin harka kennatte. Sana booda Muhammad Kaabaa keessa seenee, waaqolii tolfamoo 360 isa keessaa jiran balleesse, iddoo qulqulluu sanas waaqeffannaa Waaqa tokkichaatiif (Allah) irra deebiʼee addaan baase. Kanaafuu, Mohammed mootichi Islaamaa, dhagaa hoekii kaaʼe; mana qulqullummaas waaqeffannaa waaqolii tolfamoo irraa qulqulleesse.

Macaafni Mul’ataa keessatti humnoonni sadii boolla gad-dhabbii keessaa bahan jiru; keessaa tokkoon tokkoon isaanii Kiristoos sobaa fakkeessu. Seexanni, jawween sun, Isa Waaqayyo Walii Galaa taʼuuf ni hawwa; teessoo Isaa fi waldaa Isaa irrattis taaʼuu barbaada.

> Akkamitti ati kufte samii keessaa, yaa Luusifer, ilma ganamaa! Akkamitti lafa irratti gatamte, ati isa saboota dadhabsiifte! Ati garuu garaa kee keessatti, “Ani samii ol nan baʼa; teessoo koo urjiiwwan Waaqayyoo irra ol nan kaasa; tulluu walgaʼii irrattis, cinaacha kaabaa irra nan taaʼa; olkaʼina duumessotaa irra nan baʼa; Ani Isa Hundumaa Olii wajjin wal fakkaadha” jetteerta. Haa taʼu malee ati gara siʼoolitti, gara cinaacha boollaatti gad buufamta. Isaayaas 14:12–15.

Bofni Waaqayyoo-maleessummaa Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti boolla gadi-fagoo irraa ba’e; bineensi Kaatolikummaa immoo madaan ishee du’aaf geessu yeroo fayyitu boolla gadi-fagoo keessaa ol ba’a.

> Bineensi ati argite turte ni ture, amma immoo hin jiru; boolla qilee keessaa ol baʼee gara badiisaatti ni deema; warri lafa irra jiraatanis, maqaan isaanii hundeeffama addunyaa irraa jalqabee macaafa jireenyaa keessatti kan hin barreeffamin, bineensa isa turee fi immoo hin jirree, taʼus jiru yommuu argan ni dinqisiifatu. Mulʼata 17:8.

Bineensota kaatolikizimii yeroo seerri Dilbataa baafamu, yeroo walitti dhufeenyi sadii sun hundeeffamu teessoo mootummaa lafaa irratti ol baati. Akkuma bineensa guddaa sanaatti, Kaatolikizimiin of Waaqa taʼuu ni dubbata; kana Phaawulos sirriitti adda baasee ibseera.

> Namni tokko kara mootummaa kamiin iyyuu isin hin gowwoomsin; guyyaan sun duraan dursanii gantummaan dhufee, namichi cubbuu sun mulʼatanii, ilmi badiisummaa sun ifa baʼuu malee hin dhufu; inni waan Waaqa jedhamee waamamu hundumaa yookaan waan waaqeffatamu hundumaa ni morma, ofiisas isaan hundumaa olitti ol qaba; kanaafis akka Waaqaatti mana qulqullummaa Waaqaa keessa taaʼee, ofii isaa Waaqa taʼuu isaa mulʼisa. 2 Tasaloniiqee 2:3, 4.

Akka ajjeechicha sanaa Kaatoolikummaa kan mormitu Kiristoos (antikiristoos) dha; lachanuu Waaqayyo taʼuu isaanii ni himatu, akkasumas badiinsi isaanii inni dhumaa ragaa isaanii isa Kitaaba Qulqulluu wajjin walqabata; jechuunis ajjeechichi gara siʼoolitti ni gad-buufama, bineensichis ilma badiisaa dha. Badiisni jechuun badiinsa dhumaa dha.

> “Murtiin Kiristoos diiddaa inni samii keessatti jalqabe raawwachiisuuf qabu ijoollee ajajamuu didanii keessa hojjechuu isaa itti fufa.” Testimonies, volume 9, 230.

> “Karaa popee Roomaan hojii inni tokko samii keessatti, mootummaa dukkanaaʼaa sana dura ariʼamuu isaa dura hojjetamaa ture, as lafa irraattis itti fufeera. Seexanni samii keessatti seera Waaqayyoo sirreessuuf, fooyyaʼiinsa ofii isaa itti dabaluufis yaale. Inni murtii ofii isaa murtii Uumaa isaa olitti ol kaasuun, fedhii ofii isaa fedha Yihowaa olitti kaaʼe; akkasumaanis Waaqayyo dogoggoruu dandaʼa jedhee jechuun isaa taʼe. Popeen immoo karaa kanauma fudhata; ofii isaatiif dogoggora-hin-qabne taʼuu jechuun, yaada ofii isaa wajjin akka walsimuuf seera Waaqayyoo sirreessuuf yaala; seerotaa fi abboommii Gooftaa samii fi lafaa keessatti dogoggora inni argu jedhee yaadu sirreessuu akka dandaʼu ofitti yaada. Inni akka waan addunyaatti, ‘Ani seerota kan Yihowaa caalan isiniif nan kenna’ jedhuutti dubbata. Kun Waaqa samiitiif arrabsoo akkamii guddaadha!” Signs of the Times, November 19, 1894.

እስልምና፣ በሰባተኛው ክፍለ ዘመን ታሪክ ውስጥ በመሐመድ የተወከለው፣ ለመሐመድ የተሰጠው ቁልፍ በተነቀለ ጊዜ ከጥልቁ ጉድጓድ ወጣ። ጉድጓዱም በተከፈተ ጊዜ “ጢስ” ወጣ፣ ይህም ፀሐይንና አየሩን አጨለመ። የመጀመሪያ አቅኚዎቹ ጉድጓዱን የከፈተው “ቁልፍ” የነነዌ ጦርነት መሆኑን በትክክል ለይተው አውቀዋል።

Yommuu nu hubannaa pionyerotaa irraa, haala raawwii sadii qabduu raajii keessatti, aayatawwan jalqabaa sadan Mul’ata boqonnaa sagal irratti dhihaannu, amala raajii aayatawwan sanaa kan badiisa jalqabaa bakka bu’u, amala raajii badiisa sadaffaa kan kirkirri lafaa guddaa irratti “ariitiidhaan” dhufu fakkeessu akka ta’e argina. Seerri Dilbataa lola Ninewee tiin bakka bu’a.

Phexiroos waanii sobaa waaʼee kubbawwan ibiddaa Naashviil irratti dubbatame sirreessuuf itti gaafatama qaba; innis akeekkachiisa Ellen White ee kubbawwan ibiddaa Naashviil irratti kennite sirriitti hojii irra oolchuun jalqaba “badiinsa magaalaawwan kumaatamaa waaqeffannaa waaqota sobaatti guutummaatti dhiyaatan” akka agarsiisu ni hubata.

Kubbaawwan ibiddaa Naashviil irratti mul’atan jalqaba yeroo badiisaa magaalota irratti dhufu ni agarsiisu; akkasumas jalqaba labsii ergaa iyya sa’aatii halkan walakkaa gabaabaa ni mallatteessu. Ergaan sun haleellaa hin eegamneen Islaamii irraa dhufuudhaan jalqaba; yeroon sunis kirkira guddaa keessatti haleellaa hin eegamneen Islaamii irraa dhufuudhaan xumurama. Yeroon labsii iyya halkan walakkaa kun dhuma yeroo chaappessu namoota dhibba tokkoo fi afurtamii afurii kuma afurii, isa haleellaa hin eegamneen Islaamii bara 9/11 irratti jalqabee ture, ni mallatteessa.

Sanaan namoota dhibba afurtamii afur kuma sanaa yeroo sanatti jalqabe; kunis sarara Balaamii fi harreetichaa wajjin walii gala, bakka rukutamni sadii jiran kan Seera Dilbataa irratti xumuran, garuu keessatti haleellaan lammaffaan hin eegamne kan Onkoloolessa 7, 2023 biyya ulfina-qabeetti durii irratti raawwatame, ergasii immoo kubbawwan ibiddaa Nashville irratti taʼan of keessaa qaba. Sararoonni hundinuu walii galu; Pheexirosis banuun dhugaawwan kanaa, kan akka namichi burushii biyyee qabu faaya bittinnaaʼe walitti qabee saanduqa keessa darbachaa jiru jechuun bakka buʼan, hojii Leenca gosaa Yihudaa taʼuu isaa ni hubata.

Leenci Yihudaa ergaa Phexros Nashviil keessaa sirreeffame kan taʼe, yeroo xumuraa mallattoo namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii kaaʼamuu keessatti akka raawwatame ni ibsa; innis seenaa dhokataa Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoffaa lakkoofsa afurtama keessatti bakka buʼee mulʼatu, akkasumas caalaatti kutaa seenaa dhokataa isa boqonnaa sana keessatti lakkoofsota kudha tokkoo hanga kudha shaniitti bakka buʼame keessatti. Lakkoofsota sana keessatti lolli Raafiyaa fi lolli Paaniyuum gara seera Dilbataa kan lakkoofsa kudha jaha keessatti ibsameetti geessu; innis lola Actiumiin bakka buʼameera. Yommuu lolli Paaniyuum seera Dilbataa irratti lola Actium wajjin walitti makametti, lolli Ninevehis irra deebiʼamee ni mulʼata.

“furtuun” inni Mohammed, mootii Islaamaa, kan maqaan isaa amala Islaamaa qofa utuu hin taʼin, iddoo badiisaa lola Nineveh tiin mallatteeffames taʼe. Maqaan mootichaa “afaan Ibrootaatiin Abaddon,” “afaan Giriikiitiin immoo maqaan isaa Apollyon dha.” Afaan Giriikii fi afaan Ibrootaa Kakuu Moofaa fi Kakuu Haaraa irratti ciminaan ibsu; akkasumas nu barsiisuun, Abaddon jechuun “iddoo badiisaa” akka taʼe, Apollyon immoo “balleessaa” akka taʼe agarsiisu. Mulʼata boqonnaa sagal keeyyata kudha tokko keessatti mootichi Islaamaa Mohammed dha; garuu inni “ergamaa boolla gad fageenyaa” illee dha; kunis Seexana. Akkuma paappaasii antikiristosi taʼee nama harka mirgaa Seexanaa lafa irratti taʼe, Mohammedis akkasuma kallattiidhaan Seexanaan, ergamaa boolla gad fageenyaa sanaan, toʼatama.

Seeraadhaa Dilbataatti, walitti dhufeenyi sadii dachaa addunyaarratti dirqamaan feʼama; madaan balaa geessisu sun kan bara 1798tti paaphaasummaatti dhaqqabsiifame, kan yeroo Dukkanaatii xumura isaa mallatteesse, ni fayya. Yommuu madaan balaa geessisu sun fayyu, yeroo lammaffaan Dukkanaatii ni dhufa; kirkira guddaa kan Seeraadhaa Dilbataa taʼe sanattiis Islaamni furtuu ni naannaʼa; aarri akka ibidda boolla ibiddaa keessaa baʼu aduu fi urjoota ni haguuga, akkasiin dukkanni deebiʼa. Lolli Nanawwee Seeraadhaa Dilbataatti irra deebiʼama; sababni isaa, inni furtuu yeroo lammaffaa dukkanaa fide dha. Achitti gantummaan biyyaalessaa badiisa biyyaalessaatiin ni hordofama. Achitti “abbaa irree sochoʼaa” aangoo guutuu ni qaba; sababiin isaas, aarri Islaamaa kan lola Nanawwee irratti aduu fi urjoota dukkaneessu sun akka boolla ibiddaa bobaʼuutti dha. “Boolli ibiddaa bobaʼuun” kun qaama kakuu Waaqayyoo Abrahaam wajjin gale keessaa tokko ture.

> Yommuu aduun lixxee, dukkannis taʼetti, kunoo, boolla ibiddaa aarsituu fi ibsaa bobaʼu kan kutaawwan sana gidduu darbe ni taʼe. Uumama 15:17.

Ibsi bobaʼaan kan aarsaa kakuu Abraam gidduu darbe, garbummaa Gibxi keessatti mulʼata kutaa lakkoofsa kudha sadii keessatti ibsame sana adda baase.

> ᱟᱨ ᱩᱱᱤ ᱟᱵᱨᱟᱢ ᱠᱩ ᱢᱮᱱᱠᱮᱫᱟ, ᱱᱤᱥᱪᱤᱛ ᱠᱚᱨᱮ ᱡᱟᱱᱟᱭ ᱢᱮ ᱡᱮ ᱟᱢᱟᱜ ᱵᱚᱝᱥᱚᱫᱷᱚᱨ ᱮᱱᱠᱟᱱ ᱫᱤᱥᱚᱢ ᱨᱮ ᱯᱟᱨᱫᱮᱥᱤ ᱦᱚᱵᱚᱜᱼᱟ ᱚᱠᱟ ᱡᱮ ᱩᱱᱠᱩᱣᱟᱜ ᱱᱚᱭ; ᱟᱨ ᱩᱱᱠᱩ ᱩᱱᱠᱩᱣᱟᱜ ᱥᱮᱵᱟ ᱠᱚ ᱠᱟᱢᱤᱭᱟ; ᱟᱨ ᱩᱱᱠᱩ ᱩᱱᱠᱩᱭ ᱪᱟᱨ ᱥᱚ ᱵᱚᱪᱷᱚᱨ ᱫᱷᱚᱨᱮ ᱠᱚᱥᱴ ᱮᱢᱟᱜᱼᱟ। ᱡᱮᱱᱮᱥᱤᱥ 15:13।

“Booda ibiddaa,” akkuma booda Nebukadnezar kan boqonnaa sadaffaa keessatti Daani’el keessatti ibsame sanaa, akkuma haala Shadraaq, Meeshaak fi Abednegoo turetti, hidhamummaa fi garbummaa bakka bu’a.

> “Garuu akkuma urjiileen bal’ina daandii isaanii murtaa’e keessatti naanna’anitti, kaayyoon Waaqayyoo ariitii hin qabu, tursiisus hin qabu. Waaqayyo mallattoolee dukkana guddaa fi ibidda aaraa baasu sanaan garbummaa Israa’el biyya Gibxii keessatti Abrahaamitti mul’isee, yeroo isaanii biyya alagaa sana keessa turanii waggaa dhibba afur akka ta’u labsee ture. “Booddee immoo,” jedhe, “qabeenya guddaadhaan ni ba’u.” Seera Uumamaa 15:14.” The Desire of Ages, 33.

> Garuu Waaqayyo isin fuudhee, akka saba dhaala isaatiif isaaf taataniif, akkuma harʼa jirtan kana, boolla ibidda sibiilaa keessaa, jechuunis Gibxii keessaa isin baase. Keessa Deebii Seeraa 4:20.

Aarriin aduu fi ji’a dukkaneessu, yeroo furtuun lola Niniwee garagalfamu, ari’atama seera Dilbataatti dhugumaan jalqabu adda baasa. Egaa ari’atamni Bara Dukkanaa sana irra deebi’amee ni ta’a. Phaayooniironni sirriitti adda baasan, lolli Niniwee “furtuu” ta’ee bara 627 keessa akka badiisa isa jalqabaa keessatti Islaamiin seenaa raajii keessa galche. Lolichi Roomaa fi Faares gidduutti ture; innis injifannoo Roomaaf ta’e bakka bu’a; garuu inni injifannoo Pyrrhic jedhamu ture. Injiifannoo dhugumatti isa injifateef miidhaa ta’u. Jechi kun injifannoo mootii Epirus kan Pyrrhus irraa dhufe. Inni waraana Roomaa irratti lola lama booda (Heraclea bara dhaloota Kiristoos dura 280 fi Asculum bara dhaloota Kiristoos dura 279), waraana Roomaa mo’e; garuu loltoota ofii isaa keessaa harka guddaa ni dhabe. Akka oduu duriitti, achiis akkana jedhe: “Injifannoo akkasii tokko dabalataa argannee, ni badna.”

Lolli Nineveh Roomiif tarsiimoo tarsiimoo taʼe, garuu yeroo sun xumurametti Roomii fi Faares lamaan isaanii iyyuu boodarra haleellaa Islaamaa buʼaa qabeessa taʼeen ittisuuf humna hin qaban turan. Guutummaa ammayyaa keessatti lola Nineveh keessatti raawwatame keessatti Faares Ameerikaa Yunaayitidii dha, Roomiin immoo paaphaasii dha. Meedoo-Faares akka aangoo gaanfa lama qabutti aangoo gaanfa lama qabu kan Ameerikaa Yunaayitidii bakka buʼa. Seera Dilbataatti Ameerikaan Yunaayitidiin salphaatti gaanfa tokko qofa dha; mootummaa Seera Dilbataatti geessuuf fakkeenyi bineensaa duraan ijaaramee jira, ijaarsi sunis gaanfa lamaan tokkootti walitti makuu irraa kan ijaaramedha. Daaniʼel boqonnaa saddeet keessatti, gaanfota lama Mootummaa Meedoo-Faares bakka buʼu jiru; gaanfi Faares immoo isa booddee ol baʼe ture.

> Achiis garaa ol nan kaasa’ee ilaale; kunoo, mukeen lama qabu hoolaan dhiira tokko laga dura dhaabatee ture; mukeen lamaanis dheeraa turan; garuu inni tokko isa kaan caalaa dheeraa ture; inni dheeraan immoo booddee baʼe. Daani’el 8:3.

Gaaffii lameenii Ameerikaa kan mootummaa Riphaabilikaanummaa fi Pirootestaantummaa lama sun yeroo waldaa fi mootummaa walitti dhufanii fakkeenya bineensichaa ijaaranitti tokko ta’u. Uumamni sun guutummaatti raawwatamee xumurama yeroo mallattoon bineensichaa seera Dilbataatiin dirqamaan hojii irra oolfamutti. Kunis Ameerikaan yeroo seera Dilbataatti salphaatti Faares ta’uu ishee adda baasa. Faares waraana Nineveh keessatti Roomaan mo’amte. Akkamitti Roomaan Faares mo’atte jechuunis, sababii sochiiwwan Heraclius, Mootii Roomaa sanaatiin, hiika seenaa guddaa qaba.

Akka salphaatti, Heraclius weerara qajeelaa fuuldura deemu irratti hirkatu utuu hin taʼin, weerara rifaasisaa raawwate. Carraan rifaasisaa kana milkeessuuf godhe seenaa keessatti galmeeffameera. Rifaasiichi murtee inni yeroo gannaa keessa weeraruuf godhe of keessatti hammata; kunis yeroo seena-qabeessa sana keessatti waan baramaa hin taane ture, garuu achumatti hin dhaabbanne. Heraclius weerara isaa bara 627 keessa giddu-gala jiʼa Fulbaanaa irraa kaasee kaaba irraa (ol-kaʼumsa Armeeniyyaa) jalqabe. Karaa eegamaa kallattii kibbaa irraa kallattiidhaan gara magaalaa mootummaa Faarsiisota Ctesiphontti geessu fudhachuu mannaa, marsaa balʼaa tokko gochuun naannolee daangaa irratti kallattii kibba-bahaatiin sochoʼe (qiyaasaatti daangaa Turkii-Iraan ammayyaa). Ergasii gara kibbaa fi dhihaatti garagalee, laga Great Zab Muddee 1, 627 irratti ceʼe. Kunis waraana isaa Lafoo Ol-kaʼaa Nineveh irratti (qarqara baha Laga Tigris), diigama Nineveh duriitti dhiyeessetti qubsiise. Sochiin kun, humnoota Faarsiisotaa wajjin walqabatee yoo ilaalamu, kibbaa irraa gara kaabaatti ture—waan Faarsiisonni eegaa turan irraa faallaa. Isaan inni gara kibbaatti dhiibaa isaa itti fufee gara Ctesiphontti deemuu eegaa turan. Kun ajajaa waraana Faarsiisotaa Rhahzadh qophaaʼumsa malee qabee gara lafa isaaf hin mijanne keessatti Heraclius ariʼuuf isa dirqisiise. Kunis Roomaanotaaf dirree waraanaa dirreewwan Ninevehitti dhihoo jiran filachuuf dandeessise. Sochiin tarsiimoo kun Roomaanonni humnoota Faarsiisotaa gidduutti marfamuu irraa dhowwee, yoo barbaachise karaa miliqaa isaaniif kenne. Kana irratti, guyyaa waraanaa sana irratti hurriin turee fi yeroo lolaa dhugaa keessatti mala of-duubatti deebiʼuu fakkeessuu wajjin walitti makamnaan, sadarkaa rifaasiisuu hedduutu ture. Weerarri cimaa kun yeroo gannaa keessa raawwatamee fi karaan marfannoo mootummaa Faarsiisotaa keessatti fagoo seenu, milkaaʼinoota waraanaa Heraclius keessaa isa guddaa keessaa tokko akka taʼetti ilaalama. Innis amanamummaa Faarsiisotaa caccabsuuf gargaaree waraana dheeraa keessatti injifannoo Roomaanota dhumaa irratti gumaacha guddaa godhe.

> “Lola Niinewee keessatti, kan ganama bariitu irraa jalqabee hanga sa’aatii kudha tokkootti cimaadhaan lolfame sana keessatti, alaabaan digdamii saddeet, warra caccabuu yookaan tarsa’uu danda’an irraa alatti, Faaresota irraa fudhataman; kutaan isaanii inni guddaan cicciramee barbadaa’e; injifattoonni immoo (Roomaanonni), miidhaa ofii isaanii dhoksuudhaan, halkan sana dirree lola irratti dabarsan. Magaalonnii fi manneen mootummaa Asor yeroo jalqabaatiif Roomaanotaaf banaman.

> “Impereeraan Roomaa injifannoowwan inni argateen hin jabaatin; yeroo wal fakkaatutti immoo, karaa tokkoonuma fi mala tokkoonuma, baay’inni Saraaqeenota Arabiyaa keessaa, akkuma hawwaannisa naannoo sana keessaa, amantii dukkanaa’aa fi nama gowwoomsu kan Mohammada karaa isaanii irratti tamsaasaa, saffisaan mootummaa Faaresii fi mootummaa Roomaa lamaan irratti babal’atan.”

> “Dhugaan kun akka jiru caalaatti ibsa guutuu qabu kan barbaadamu hin jiru; kunis jechoota xumuraa boqonnaa sanaa keessaa kan Gibbon irraa kennameen, isa keessaa kutaan duraan fudhatame keessaa argameen ni dhiyaata. ‘Humni waraanaa mo’ataa tokko alaabaa Heraclius jalatti utubamee ijaarame ture ta’us, carraan alaa fi uumama hin qabne sun humna isaanii hojiitti oolchu irra caalaa akka fixe fakkaata. Yeroo mootichi Konstantinopil yookaan Yerusaalem keessatti injifannoon ol-ka’aa turetti, magaalaan xixinnoon maqaan ishee hin beekamne daangaa Sooriyaa irratti argamtu Sarasenootaatiin saamamte; isaanis loltoota gargaarsa isheetiif gara fuulduraatti socho’an keessaa muraasa cicciranii balleessan,—taatee idilee fi xixxiqqoo taatee, utuu dursee agarsiiftuu jijjiirama guddaa ta’uu baattee. Saamtonni kun ergamoota Mohammed turan; gootummaan isaanii maraatee sun gammoojjii keessaa mul’atee bahe; waggoota mootummaa isaa saddeet dhumaa keessatti immoo, Heraclius naannolee isuma inni Faarsoota irraa deebisee baase sana Arabootaaf dhabe.

> “‘Hafuuraa fi kaka’uummaa, kan iddoo jireenyaa isaanii samii keessatti hin taane,’ lafa irratti gad-lakkifame. Boolli gad fagoo furtuu qofatu isa banuuf barbaachisa ture, furtuun sunis kufaatii Chosroes ture. Inni xalayaa lammii Makkaa keessaa hin beekamne tokkoo tuffiidhaan cicciree ture. Garuu yeroo inni ‘ifa ulfinaa’ isaa keessaa gara ‘masaraa dukkanaa’ ija tokkoon illee keessa hin ilaalamneetti gad bu’e, maqaan Chosroes akkuma tasaa maqaa Mohammed duratti dagatamuuf darbuu qaba ture; jiini marsaasaa immoo akka urjiin sun kufutti ka’uumsa isaa eeguu qofa fakkaata ture. Chosroes, mo’amuu guutuu fi mootummaa isaa dhabuu isaa booddee, bara 628 keessatti ajjeefame; bara 629 immoo ‘Arabia mo’amuun,’ fi ‘waraanni jalqabaa warra Mohammedan mootummaa Roomaa irratti godhan’ itti mallatteeffame. ‘Maleekaan shanaffaanis afuufe, anis urjii samii irraa gara lafaatti kufe tokko arge; furtuun boolla gad fagoo sanaas isaaf kenname. Innis boolla gad fagoo sana bane.’ Inni gara lafaatti kufe. Yeroo humni mootummaa Roomaa dadhabee fixame, mootichi guddaan Bahaa immoo masaraa dukkanaa isaa keessatti du’ee ciise, saamichi magaalaa xinnoo daangaa Sooriyaa irratti argamtu tokkoo ‘seensa warraaqsa guddaa’ ture. ‘Saamtoonni sun ergamoota Mohammed turan, gootummaan isaanii maraatuus lafa onaa keessaa ba’e.’” Uriah Smith, Daniel and the Revelation, 495–497.

ⵉⵏⵏⴰⵖ ⵏ ⵏⵉⵏⵉⴼⴰ ⵉⵜⵜⵎⵙⵙⵉⵍ ⵉⵔⵓⵎⴰ ⴰⵎⴰⵢⵏⵓⵜ ⵉⵜⵜⵎⵔⴰⵔⵏ ⵉ ⵡⵉⵍⴰⵢⴰⵜ ⵉⵎⵓⵏⵏ ⴳ ⵍⵇⴰⵏⵓⵏ ⵏ ⵓⵙⵙⴰⵏ ⵏ ⵍⵃⴰⴷ، ⵎⴰⵛⴰ ⵏⵜⵜⴰ ⴷ ⵔⵔⴱⵃ ⵏ ⴱⵉⵔⵓⵙ، ⵎⴰⵙⴷ ⴰⵣⵣⵔⴰⵢ ⵏ ⵓⵣⵣⵍⴰⵢ ⵉⵜⵜⵎⵓⵔⴰⵔⵏ ⴼ ⵔⵓⵎⴰ ⵉⴱⴷⴰ ⴳ ⵍⵇⴰⵏⵓⵏ ⵏ ⵓⵙⵙⴰⵏ ⵏ ⵍⵃⴰⴷ।

Koosroosiin mataan mootummaa Faaresi ture; kanaafuu Faaresiin kufaatii Yunaayitid Isteetis yeroo seera Dilbataa agarsiistu, furtuu boolla gad fagoo mootummaa jaʼffaa raajii Macaafa Qulqulluu kufutti banu dha. Inni seera Dilbataa keeyyata kudha jaha, soddoma tokko, fi afurtama tokkoo Daniel boqonnaa kudha tokkoffaa, akkasumas Mulʼata Yohaannis boqonnaa kudha sadii keeyyata kudha tokko ni bakka buʼa.

Waaʼee hubadhaa ibsa paayonerii Isteefen Haaskel aayataalee fi seenaa walfakkaataa kana irratti kennan:

> “Araboonni, yookaan Saraasenonni, yeroo kamiyyuu lafa irratti dhiibbaa tokko illee hin qabaatin turan. Seenaa sabootaa keessatti, namoonni bilisaan kun warra gammoojjii taʼan jechuun ni dandaʼama jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun, jechuun hanga xiqqoo qofaatiin darban. Islaamummaan qomoo facaʼan walitti fidee, akka saboota moʼatanitti isaan erge. Saffisni ariitiin loltoonni Saraasenotaa ittiin fuulduratti deeman kun, hanga guddaatti, Roomaanotaa fi Kosiroos, hoogganaa mootummaa Faaresii ammayyaa, gidduutti walitti buʼiinsi ture sanaan taʼe. Walitti buʼiinsi kun kufaatii isa boodaa fide. Faaresiin ammayyaa dallaa ittisaa taatee, humna Mohammed toʼachaa turte; garuu yeroo humni sun kufe, dallaan sun bade, ‘boolli gad fageenyi hin qabne’ baname, Saraasenonnis addunyaa guutuu irratti akka lolaa dhangalaʼan. Yeroo ‘boolli gad fageenyi hin qabne sun baname, aarri tokko kaʼee fuula aduu dhokse.’ Fakkeenyi kun jabaa dha; inni buʼaa dukkaneessaa Islaamummaan yeroo inni fuula lafaa irratti babalʼachaa deemu agarsiisu dha.” Stephen Haskell, The Story of the Seer of Patmos, 164, 165.

Giddu-galeen danqaa seenaa Roomaa keessatti argamu, seera Dilbataa irratti kan kaafamu danqaa wal irraa addaan mootummaa fi waldaa amantii dha. Injifannoo Piirihii Roomaan waraana Ninevee keessatti Faares irratti argatte sanaaf sadarkaan biraas jira; sababiin isaas waraanni Ninevee kan duraas ture, inni Alfa bakka buʼa, waraanni bara 627 immoo Omeegaa bakka buʼa. Waraanni sun bara dhaloota Kiristoos dura 612 keessatti taʼe; gidduun isaanii waggaa kuma tokko fi dhibba lamaa jechuun tilmaamaan adda baʼu. Waraana sana keessatti Asoor humna waliigaltee sadii-tokkoon moʼatame, kunis xumura Mootummaa Asoor agarsiise.

A. T. Jones ནི་Nineveh ཡི་འཐབ་འཛིང་ཨཱལ་ཕཱ་ལ་མཆན་འདེབས་བྱས་ཡོད།

> “Bulchiinsi mootummaa Asoor keessatti jirtu hamma badii irraa gara isa caaluutti deemde; kanaafis bara 612 Dh.K.D. keessa biyyoota sadanuma sana irraa fincilli guddaan biraan ka’e; yeroo kana garuu Naboopolaasaar mataan isaa isa dura dhaabbatee geggeessaa ture. Fincilli kun guutummaatti milkaa’e: Nanawen diigamtee tuullaa diigamaa taate; mootummaan Asoor immoo kutaa gurguddoo sadiitti qoodame,—Miidiyaan kaaba-baha fi kaaba isa hunda caalaa qabatte, Baabilon immoo Eelaamii fi dirreewwanii fi sululoota Efraaxisii fi Tiigris hundumaa qabatte, Gibxis immoo biyya Efraaxis irraa gara dhihaatti jirtu hundumaa qabatte. Mallattoon waliigalteewwan kanaa kan Baabilonii fi Miidiyaa gidduu ture, intala mootii Miidiyaa Nebukadnezaar ilma Naboopolaasaaritti heerumsiisuu ture. Innis kutaa isaa waliigaltee Asoor irratti taasifame sana keessatti raawwatuuf yeroo Fara’oon-Nekoo mootiin Gibxis mootii Asoor irratti loluuf Efraaxis biratti Karkemishitti ol ba’e, Yosiyaas mootiin Yihudaa isa qunnamee isa waliin loluuf ba’e; Megiddoottis ajjeefame. Ergasiis lafti dhihaa kun hundi mootii Gibxisitti waan ilaallatuuf, abbaa mootummaa isaa seera qabeessa, injifannoodhaan argate, hojiirra oolchaa tureen, Shaaluum ilma Yosiyaas mootummaa Yihudaa irraa buusee, bakka isaatti Eliyaaqiim mootii Yihudaa godhee muudate; maqaa isaas Yehooyaaqiimitti jijjiire; biyya irraas gibira kaa’e.” 1 Seenaa 3:15; 2 Mootota 23:31–35.” A. T. Jones, Review and Herald, March 15, 1898.

Bara alfaa lola Niinawwee bara 612 Dh.K.D keessatti, akkuma mootummaa jahaffaan raajii Macaafa Qulqulluu seera Dilbataatti xumuramu, mootummaa Asoor dhuma irra gaʼe. Injifataan lolichaa walitti dhufeenya sadii kan Baabilon, Gibxi fi Meedotaa ture. Lola yeroo sana keessatti Mootiin Yoosiyaas Megiddootti duʼe; kanaanis Armaagedoon fakkeessa. Bara omeegaa lola Niinawwee keessatti, bara 627tti, akkuma fakkeenyaan dallaan eegumsaa heera mootummaa keessaa haqamuun, Islaamni wayyoo sadaffaa keessaa gadi lakkifama; kunis akka Haskell Pheershiyaan “dallaa danqaraa” eegumsaa taʼuu fi moʼamtii Pheershiyaa wajjin eegumsi sun haqamuu isaa irratti hubachiiseetti. Duuti Mootii Yoosiyaas Megiddootti taʼe lola Niinawwee isa jalqabaa akka guyyoota dhumaa keessatti lola lammaffaa taʼe adda baasa. Lola Niinawwee keessaa isa dhumaa kan lamaan keessaa, bara 627tti, yeroo furtuun naanneffamee boolli banamutti, isa jalqabaa guyyoota dhumaa keessatti taʼa; sababiin isaas inni jalqabaa isa dhumaa taʼa. Lola Niinawwee isa jalqabaa gidduu Asoorii fi walitti dhufeenya sadii gidduu ture Armaagedoonitti geessa. Yeroon Dukkana Guddicha lammaffaa lola Niinawwee jalqabee lola Niinawweetti xumurama.

Dhugaan malakata shanaffaa, isa balaa jalqabaa Mul’ata boqonnaa sagalii ta’e, warri dura bu’oonni akka hubatanitti, kutaa kam iyyuu keessaa Mul’ata keessatti ragaa seenaa isa ifa ta’eedha. Uuriyaa Smiitiin dhugaa sana akkana jechuun ibsa:

> “‘LAKK. 1. Ergamaan shanaffaan shanaffate; ani urjii samii irraa gara lafaatti kufe nan arge; isaafis furtuun boolla qileensaa kennamte.’”

> “Xiinxala kanaa ibsuuf, ammas barreeffamoota Obbo Keith irraa ni fayyadamna. Barreessaan kun dhugumaan akkana jedha: ‘Kutaa Mul’ata keessaa isa kamiyyuu biraa caalaa, hiiktoonni waa’ee buusaa shanaffaa fi ja’affaa, yookaan wayyoo isa jalqabaa fi isa lammaffaa, Saraasenotaa fi Turkoottatti hojiirra ooluu isaanii irratti waliigaltee akka kanaa wal-fakkaataa ta’e qabu jechuun ni danda’ama. Inni baay’ee ifa ta’e waan ta’eef, hubatamuu dhabuun isaa jechuun ni ulfaata. Tokkoon tokkoon isaanii lakkoofsa tokko yookaan lama qofaan kan agarsiifaman utuu hin ta’in, Mul’ata boqonnaa saglaffaan guutuun isaa, qooda wal-qixxaataan, ibsa isaanii lamaan irratti ni xiyyeeffata.’” Uriah Smith, Daniel and the Revelation, 495.

Phexros jechuun ergaa kubbawwan ibiddaa Nashville sirreessuuf itti gaafatamummaa qaba; yeroo jalqabaatiifis, qaamonni wayyoo isa jalqabaa sirriitti qaamota seera Dilbata dhihoo dhufuu wajjin wal simatan akka ta’an ni mul’ata. Leenci sanyii Yihudaa hubannaa kana sarara raajiiwwan biroo inni duraan kaaye wajjin waliigaltee keessatti hiike. Barreessitoonni seenaa hiika weerara tasa Romaanonni bara 627 keessa Faaresota irratti raawwatan ni dhugaa bahu; yeroo akkas godhanittis, Heraclius yeroo qorraatti marsee fi dugda Faares irraan naanna’uun hanga yeroo weerarichaa dhokatee turuuf mala itti fayyadame akka ture ni hubatu.

Obboleettiin White akka nu beeksistutti, Roomaan “lafa mijataa” qofa eeggachaa jirti; achiis ni rukuta.

> “Dubbiin Waaqayyoo balaa dhihaachaa jiru irratti akeekkachiisa kenneera; kun yoo tuffatame, addunyaan Pirootestaantii kaayyoo Roomaan qabdu dhuguma maal akka taʼe ni baratti, garuu yeroo kiyyoo sana jalaa miliquuf baayʼee harkifate booda qofa. Isheen callisaan humna keessa guddataa jirti. Barsiisni ishee mana maree seera baasan keessatti, waldoota amantii keessatti, fi garaa namootaa keessatti dhiibbaa isaanii geessisaa jiru. Isheen ijaarsaawwan ishee ol kaʼoo fi gurguddoo taʼan walitti kuusaa jirti; iddoowwan iccitii isaanii keessa ariʼatamni isheen duraan raawwatte irra deebiʼamee ni raawwatama. Dhoksaan, namni hin shakkine taʼee, yeroo isheen rukutuuf yeroo isheetti kaayyoo mataa ishee milkeessuuf humnoota ishee jabeessaa jirti. Wanti isheen hawwitu hundi lafa irraa faayidaa argamsiisu qofa, kunis amma iyyuu isheedhaaf kennamaa jira. Nuyi yeroo dhihoo keessatti kaayyoon qaama Roomaa maal akka taʼe ni argina, ni dhageenyas. Namni dubbii Waaqayyoo amanuu fi abboomamu hundi arrabsoo fi ariʼatama of irratti kaasa.” The Great Controversy, 581.

Akkuma Mootii Heraakliyuusitti, papasiin kaayyoo isheetti “dhoksaadhaanii fi osoo hin eegamin” jechuun garaa jabeenyaan adeemaa turte; kunis raawwii Isaayyaas boqonnaa digdamii sadii keessatti, seenaa mootummaa jahaffaa raajii Macaafa Qulqulluu keessatti sagaaltuun Xiiros itti irraanfatamtuun wal qabata. Weerariin dhoksaa fi tasaa Heraakliyuus raawwate jechuun, addunyaan bara 1798 irraa kaasee hamma seera Dilbataatti papasiin irraanfattee turuu dha. Sarara irratti sararaan, wayyoon inni jalqabaa wayyoo sadaffaa fi isa dhumaa bakka bu’a. Wayyoo jalqabaa keessatti labsiin tokko ni kennama; innis akkasuma seenaa Islaamaa fi yeroo chaappaa warra dhibba afurtamii afur kuma keessaa kaa’amuu wajjin wal simata.

> Isaanis akka isaan lafa irraa margaa, yookaan wanta magariisaa kam iyyuu, yookaan muka kam iyyuu hin miine; garuu namoota mallattoo Waaqayyoo adda isaanii irratti hin qabne qofa akka miidhan itti ajajame. Isaanis akka namoota sana hin ajjeesne, garuu akka jiʼa shan dhiphisan isaaniif kenname; dhiphinni isaaniis akkuma dhiphina qorcichaa yeroo nama waraanuutti taʼa. Guyyoota sana keessa namoonni duʼa barbaadu; hin argatanis; duʼus ni hawwu; duuti garuu isaan irraa ni baqata. Mulʼata 9:4–6.

Utuu furtuun waraana Nanawwee isa seera Dilbataa dhufuuf jiru dura hin garagalin, kumni dhibba tokkoo fi afurtamni afur duraanuu chaappeffamanii jiru. Yeroo seera Dilbataatti, badiisni magaalotaa isa kubbawwan ibiddaa Naashviiliin jalqabame akka yeroo “ji’oota shanii”tti bakka bu’ee dhihaata; yeroo sanatti waraanni hammaatee boba’a, akkasumas dhangala’aan dhiigaa lammaffaan paaphaasummaa chaappaa shanaffaa keessatti deebii wareegamtoota Bara Dukkanaa’oo irraa kenname raawwatamuu isaatiin jalqabama.

> Inni yommuu chaapphaa shanaffaa bane, lubbuu isaanii warra dubbii Waaqayyootiifii dhugaa ba’umsa isaan qabataniif ajjeefamanii iddoo aarsaa jala jiran nan arge. Isaanis sagalee guddaadhaan iyyanii, “Yaa Gooftaa qulqulluu fi dhugaa, ati hamma yoomiitti warra lafa irra jiraatan irratti dhiiga keenyaaf murtii kennuu fi haaloo ba’uu dhiista?” jedhan. Tokkoon tokkoon isaanii uffata adii ni kennameef; akkasumas, hamma tajaajiltoonni isaanii warri isaanii wajjin hojjetan, obboloonni isaanii warri akkuma isaanii ajjeefamanis lakkoofsi isaanii guutamutti, yeroo xinnoof amma iyyuu boqotan jechuun isaanitti himame. Mul’ata 6:9–11.

ନିର୍ମମ ଅନ୍ଧକାର ଯୁଗର ସହିଦମାନେ ପ୍ରଥମ ଦଳ, ଯେମାନେ ରବିବାର ଆଇନ ସଙ୍କଟ ସମୟରେ ଆଧୁନିକ ରୋମର ସହିଦମାନଙ୍କର ପ୍ରତିରୂପ ହୋଇଥାନ୍ତି। ସେହି ସଙ୍କଟ ଆସିବା ପୂର୍ବରୁ ଏକ ଶତ ଚୁଆଳିଶ ହଜାରକୁ ମୁଦ୍ରାଙ୍କିତ କରାଯାଏ, ଏବଂ ସେହି ମୁଦ୍ରାଙ୍କନ ପ୍ରକ୍ରିୟା 9/11 ରେ ତୃତୀୟ ହାୟର ଇସ୍ଲାମର ଆଗମନ ସହିତ, ଏବଂ ଉତ୍ତରବର୍ଷାର ଛିଟାଣି ସହିତ ଆରମ୍ଭ ହୋଇଥିଲା। ପ୍ରଥମ ଅନ୍ଧକାର ଯୁଗର ସହିଦମାନେ କେବେ ପାପାସତ୍ତ୍ୱର ବିଚାର ହେବ ବୋଲି ପଚାରିଲେ, ସେମାନଙ୍କୁ କୁହାଯାଇଥିଲା ଯେ ଯେତେବେଳେ ଅନ୍ଧକାର ଯୁଗ ପୁନରାବୃତ୍ତ ହେବ, ସେତେବେଳେ ସହିଦମାନଙ୍କର ଦ୍ୱିତୀୟ ଦଳ ହେବ; ଏହାହିଁ ସେ ସମୟ, ଯେତେବେଳେ ନୀନବେର ଯୁଦ୍ଧର କୁଞ୍ଜି ସିଘ୍ର-ଆସୁଥିବା ରବିବାର ଆଇନରେ ପୂରଣ ହୁଏ। ସହିଦମାନଙ୍କର ଦ୍ୱିତୀୟ ଦଳ ଗଠିତ ହେବା ପୂର୍ବରୁ ଏକ ଶତ ଚୁଆଳିଶ ହଜାରକୁ ମୁଦ୍ରାଙ୍କିତ କରାଯାଏ, ଏବଂ 9/11 ରେ ଆରମ୍ଭ ହୋଇଥିବା ସେହି ମୁଦ୍ରାଙ୍କନର ଅବଧି ପଞ୍ଚମ ମୁଦ୍ରାରେ ଚିହ୍ନିତ ହୋଇଛି; କାରଣ ସେଠାରେ ଉପସ୍ଥାପିତ ସଂଭାଷଣ ପ୍ରକାଶିତବାକ୍ୟ ଅଧ୍ୟାୟ ଛଅ, ପଦ NINE ଠାରୁ ELEVEN ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତରେ ମିଳେ, ଏପରିଭାବେ 9/11 ଦ୍ୱାରା ମୁଦ୍ରାଙ୍କନର ଆରମ୍ଭ ଏବଂ ଶେଷକୁ ଚିହ୍ନିତ କରାଯାଇଛି। ଏହି ଶେଷ, ପ୍ରକାଶିତବାକ୍ୟ NINE, ELEVEN ରେ ଉପସ୍ଥାପିତ ଭାବରେ ଇସ୍ଲାମର ବିନାଶକୁ ପରିଚୟ କରାଏ, ଏବଂ ଯେମାନେ ମୁଦ୍ରାଙ୍କିତ ହେବେ ସେମାନେ ଦାନିଏଲ NINE, ELEVEN ରେ ପ୍ରତିନିଧିତ ଦାନିଏଲଙ୍କ ଅନୁଭବକୁ ପୂରଣ କରିଥିବେ।

Nuti barruu itti aanu keessatti wantoota kana itti fufna.

Back to Articles