Article

# Kitaaba Daaniʼeel - Lakkoofsa Dhibba Tokko fi Saddeetii Sadii

Bu’uura Bara Baraa: Kiristoos Seenaa Raajii Keessatti fi Amantii Nama Amantii keessatti

Author

Jeff Pippenger

Published

April 13, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

“Dhugaan Phexiros ittiin himate bu’uura amantii amanaa ti. Inni kun waan Kiristoos ofii Isaa jireenya bara baraa ta’uu isaa ibse dha.” “Dhugaan” sun gama lamaa Kiristoosiin adda baase. Inni jalqabaa, Kiristoos seenaa raajii keessaa kutaa tokko ta’uu Isaa ture. Mallattooleen daandii taateewwan seenaa raajii bakka bu’an, Kiristoosiin bakka bu’u. Walqabanni Inni taateewwan sanaa wajjin qabu qulqullina mallattoolee daandii raajii sanaa adda baasa; akkasumas obboleettii White yeroo baay’ee akka nuti mallattoolee daandii sana eeggachuu qabnu jechuun dubbatteef sababii kenna, sababiin isaas mallattooleen daandii sun Yesuus Kiristoosiin bakka bu’u. Mallattoon daandii yeroo Kiristoositti mata-duree qormaataa bakka bu’e cuuphaa Isaa ture; innis taateewwan biroo sararoota haaromsa qulqulluu keessatti argaman wajjin wal-simsiisee ture; isaanis bu’iinsa mallattoo Waaqayyummaa tokkoon addaan beekamu.

Sarara fooyya’iinsa Musee keessatti, Waaqummaan gad bu’ee muka gubatu keessa buufate; kunis Uumaan uumama wajjin walitti makamuu isaa kan agarsiisu fakkeenya ture. Sarara fooyya’iinsa xumura waggoota torbaatamaa keessatti, Mikaa’el ajaja isa jalqabaa fuulduratti sochoosuuf Qiiroosin humneessuuf gad bu’e; yeroo walfakkaataattis Daani’el suura Kiristoosiitti jijjiirame. Sarara fooyya’iinsa Kiristoos keessatti, Hafuurri Qulqulluun akka gugee ta’ee gad bu’ee Ilma Waaqayyoo dibe; kunis mallattoo Waaqummaan namummaa wajjin walitti makamee jiruuti. Seenaa Millerite keessatti, ergamaan Hagayya 11, 1840 gad bu’e sun “Yesuus Kiristoos malee nama biraa gadi aanaa miti” ture; inni kitaaba xinnaa nyaatamuu qabu tokko qabatee gad bu’e, innis mataan isaa kitaaba xinnaa sana ture. Achittis, walitti makamni Waaqummaa fi namummaa foonii fi dhiiga Buddeena Waaqa irraa dhufe sana nyaachuu fi dhuguudhaan akka raawwatamu agarsiise.

Seenaa qulqulluun seenaa qulqulluu taʼuun isaa argamuu Kiristoosiin waan of keessaa qabduufi. Raajiiwwan Dubbii Waaqayyoo taʼeewwan gara fuulduraatti raawwataman adda baasan, Yesus Kiristoosidha; inni “Dubbii” waan taʼeef. Yommuu raajiiwwan sun seenaa keessatti raawwataman, taʼeewwan sun guutamuu dubbii Isaa agarsiisu; Dubbiin Isaas Dhugaadha. Raajii sana kan ibsu Dubbii Isaati; yommuu taʼeen sun gaʼus kan guutamu Dubbii Isaati; kanaafuu jalqabaa fi dhuma irratti Yesus Kiristoosi, inni Alfaa fi Omeegaa waan taʼeef. Kanaaf, yeroo Pheexiros Yesus Kiristoos taʼuu fi Ilma Waaqayyo jiraataa taʼuu labsutti, inni mallattoo daandii Yesus Kiristoos taʼe tokkoo fi mallattoo daandii guutummaa isaa mudaa hin qabneen bara dhumaa keessatti gaʼu tokko adda baasaa ture. Fulbaana 11, 2001 guutummaa mudaa hin qabne Kiristoosi ture.

ਸਤੰਬਰ 11, 2001 ਦੀ ਭਵਿੱਖਬਾਣੀਕ ਪੂਰਤੀ ਨੂੰ ਅਸਵੀਕਾਰ ਕਰਨਾ, ਜੀਊਂਦੇ ਪਰਮੇਸ਼ੁਰ ਦੇ ਪੁੱਤਰ ਮਸੀਹ ਨੂੰ ਅਸਵੀਕਾਰ ਕਰਨਾ ਹੈ। ਇਹ ਸੱਚਾਈ, ਜਿਸ ਨੂੰ ਪਤਰਸ ਨੇ ਪ੍ਰਗਟ ਕੀਤਾ, “ਵਿਸ਼ਵਾਸੀ ਦੇ ਵਿਸ਼ਵਾਸ ਦੀ ਨੀਂਹ” ਸੀ, ਅਤੇ 11 ਸਤੰਬਰ, 2001 ਨੂੰ ਮਸੀਹ ਨੇ ਆਪਣੀ ਅੰਤਿਮ-ਦਿਨਾਂ ਦੀ ਪ੍ਰਜਾ ਨੂੰ ਯਿਰਮਿਯਾਹ ਦੇ “ਪੁਰਾਣੇ ਰਾਹਾਂ” ਵੱਲ ਮੁੜ ਲੈ ਗਿਆ, ਜੋ ਪਹਿਲੇ ਅਤੇ ਤੀਜੇ ਦੂਤਾਂ ਦੇ ਸੰਦੇਸ਼ਾਂ ਦੀ ਚਲਹੇ ਦੀਆਂ “ਨੀਂਹਾਂ” ਦਾ ਪ੍ਰਤੀਕ ਹਨ। ਪਤਰਸ ਇੱਕ ਲੱਖ ਚੁਆਲੀ ਹਜ਼ਾਰਾਂ ਦਾ ਪ੍ਰਤੀਨਿਧਿਤਵ ਕਰਦਾ ਸੀ, ਜੋ ਉਸ ਸਮੇਂ ਮੋਹਰਬੰਦ ਕੀਤੇ ਜਾਂਦੇ ਹਨ ਜਦੋਂ ਚਾਰ ਦੂਤ ਚਾਰ ਹਵਾਵਾਂ ਨੂੰ ਰੋਕ ਰਹੇ ਹੁੰਦੇ ਹਨ। ਮੋਹਰਬੰਦੀ ਦਾ ਸਮਾਂ ਇੱਕ ਨਿਰਧਾਰਿਤ ਭਵਿੱਖਬਾਣੀਕ ਅਵਧੀ ਹੈ, ਜੋ 11 ਸਤੰਬਰ, 2001 ਤੋਂ ਸ਼ੁਰੂ ਹੁੰਦੀ ਹੈ ਅਤੇ ਜਲਦੀ ਆਉਣ ਵਾਲੇ ਐਤਵਾਰ ਦੇ ਕਾਨੂੰਨ ‘ਤੇ ਸਮਾਪਤ ਹੁੰਦੀ ਹੈ। ਯਿਸੂ ਹਮੇਸ਼ਾਂ ਕਿਸੇ ਵਸਤੂ ਦੇ ਅੰਤ ਨੂੰ ਉਸ ਦੀ ਸ਼ੁਰੂਆਤ ਦੇ ਨਾਲ ਦਰਸਾਉਂਦਾ ਹੈ।

Jalqaba yeroo chaappaawuu irratti, ergamaan Mul’ata kudha saddeetii akka Hafuurri Qulqulluun cuuphaa irratti bu’eetti bu’e; ergamaan sunis, seenaa Millera keessatti ergamaan ulfina Isaaatiin lafaa ibsuuf bu’e sun “Yesuus Kiristoosii gad hin taane” akkuma ta’e, “namummaa Yesuus Kiristoosii gad hin taane” ture. Seera Dilbataa yeroo dhihootti dhufu sanatti, “namummaa Yesuus Kiristoosii gad hin taane” deebi’ee ni bu’a; yeroo inni hoolota Isaa kan biraa keessaa Baabilon keessaa waamutti, ergaawwan lama Mul’ata kudha saddeetii keessaa isa lammaffaa dhiheessa. Giddugala yeroo chaappaawuu sanaattis, akkuma ergamaan lammaffaan sochii Millera keessatti abdii kutannaa isa jalqabaa irratti Ebla 19, 1844 bu’eetti, ergamaan tokko ni bu’e.

Erga ergamaan ergamaa lammaffaa sanaa fi ergamaan sadaffaan Onkoloolessa 22, 1844tti dhufe gidduutti, akkuma ergaan Iyyi Halkanii sun gaʼetti, ergamoonni hedduun humna ergamaa lammaffaatti dabaluuf ergaman. Obboleettiin White seenaa yeroo ergamoonni kun seenaa Millerota keessatti dhufan ilaalchisee dubbachaa, warri ergaawwan kana didan akkuma Yihuudoonni Kiristoosin fannisanitti dhugumaan Kiristoosin fannisan jedhee nu beeksisti.

> “Akkuma Yihudoonni Yesusiin fannisan sana, waldoonni maqaa qofa qabanis ergaawwan kana fannisan akka taʼe nan arge; kanaafis karaa gara Iddoo Hundumaa Caalaa Qulqulluutti geessu hin beekan, achittis kadhannaa keessaa Yesus isaaniif dhiʼeessu irraa faayidaa argachuu hin dandaʼan.” Early Writings, 261.

Ergamaawwan ergamootaatiin bakka bu’an, yeroo didamanitti fannifamuu Kiristoosin bakka bu’u; inni ofuma isaatiin ergamoota sanaa fi raawwatama isaanii seena-qabeessa ta’e of keessaa qaba. Adoolessa 18, 2020 irratti, “Yesuus Kiristoos isa mataa isaa malee nama xiqqaa hin taane” bu’e; kunis abdii kutannaa isa jalqabaa fi jalqaba yeroo turtii mallatteesse. Daandiiwwan keessatti ajjeefamee, lafeewwan gogaan du’an saba isaa warra guyyaa dhumaa keessaa jiran, sagalee tokkicha namoota deebisee jireenyatti fiduu danda’uun dhaga’uudhaan dammaqfamuu qabu turan.

> Dhugumaan, dhugumaan isinitti nan jedhu, yeroon dhufuuf jira, amma illee gaʼeera; yeroo sana warri duʼan sagalee Ilma Waaqayyoo ni dhagaʼu; warri dhagaʼanis ni jiraatu. Abbaan akkuma of keessaa jireenya qabu, Ilmattis akkasuma of keessaa jireenya akka qabaatu kenneef; akkasumas inni Ilma namaa waan taʼeef, murtii raawwachuuf aboo isaaf kenneera. Kana irratti hin dinqisiifatinaa; yeroo dhufuuf jiraatii, yeroo sana warri awwaalcha keessa jiran hundinuu sagalee isaa ni dhagaʼu; ni baʼus; warri waan gaarii hojjetan gara duʼaa kaʼuu jireenyaatti, warri waan hamaa hojjetan immoo gara duʼaa kaʼuu firdii itti murteeffamuutti. Yohaannis 5:25–29.

Jiʼa Adoolessa 2023 keessa, sagaleen Isaa lafee goggogaa duʼee ture gara jireenyaatti waame; achiis Alfaa fi Oomeegaan jalqaba yeroo mallattoo irra kaaʼuu irra deebiʼanii ibsan; jechuunis Adoolessa 2023 yeroo xumuraa yeroo mallattoo irra kaaʼuu agarsiisa. Ergasii ummanni Isaa deebiʼanii gara karaawwan durii Ermiyaasitti, gara hundee seenaa Miilerootaatti waamaman. Ergaan hundeeffamaa jalqabaa fi xumuraa Miilerootaa ergaa jalqabaa fi isa dhumaa seenaa Miilerootaa ture; kunis “yeroo torba” kan Lewwoota boqonnaa digdamii jaha keessaa ti.

Bara Fulbaana 2023 keessa, sabni guyyaa dhumaa Waaqayyoo irra deebiʼanii kitaaba xinnoo sana fudhatanii akka nyaatan ajajaman. Yeroo isaan kitaaba xinnoo sana nyaatan, ergamaan Badiisa sadaffaa isa Mulʼata boqonnaa sagal keessa jiru (oduu bahaa) fi ergamaa Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoo (oduu kaabaa) ni fudhatuu akka taʼe ilaalamuuf qoramuu jalqabu. Adeemsi qorumsaas gara lakkoofsota kudha sadii hamma kudha shaniitti, Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoo ni geessa; kunis Lola Paaniyuum, innis Qeesaarayaa Filiphisii, akkasumas ergamaa Iyya Halkan Walakkaa isa keessatti gareewwan lama warri sagalee Isaa dhagaʼan mulʼatanidha; gareen tokko “warri gaarii hojjetan gara duʼaa kaʼuu jireenyaatti; warri hamaa hojjetan immoo gara duʼaa kaʼuu murtiitti.”

Yeroo mallattoo kaaʼuu dhibbaa afurtamii afurii keessatti sagaleen sadii jiru; isaan hundinuus sagalee “nama Yesus Kiristoos caalaa xiqqaa hin taane” dha. Sagaleen jalqabaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii keessaa yeroo ijaarsiwwan gurguddoon magaalaa New York tuqaadhaan Waaqayyoo biraa kufan dhaga’ame. Sagaleen lammaffaan sagalee Miikaa’el ergamaa mootummaa samii isa du’oota awwaala isaanii keessaa waamu dha. Sagaleen sadaffaan sagalee lammaffaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii keessaa isa yeroo “sochii lafaa guddaa” Mul’ata boqonnaa kudha tokkoo keessatti tuuta isaa isa biraa Baabilon keessaa waamu dha. Guutuun fiixeeffama gaabbii Phexros Qeesariyaa Filiphoositti godhe yeroo Kiristoos uummata isaa isa bara dhumaa gara “kutaa raajii Daani’eel isa guyyoota dhumaa wajjin wal qabatu”tti geggeessu keessatti raawwatama.

Paanyeem inni Deebii kurnaffaa tokko lakkoofsa kudha sadii irraa hamma kudha shaniitti jiru, “qooda” raajii Deebii Dani’eel isa kudha tokkoo keessaa isa cufamee turee fi ergaa Iyyata Halkan Walakkeessaa adda baasuudha. Paanyeem walga’ii kaampii Exeter kan Hagayya bara 1844 ti; innis seenaa yeroo mootummaa lammaffaa Donald Trump keessatti raawwatamu dha, akkasumas ergaa raajii isa chaappaan Waaqayyoo adda balaa nama kuma dhibba afurtamii afur irratti maxxanfamu dha. Keeyyatoonni amma nuti qo’achaa jirru kun lafa baay’ee qulqulluu dha.

> “Dhugaan Phexiros keessaa beeksise hundee amantii nama amanuuti. Inni kun isa Kiristoos mataan Isaa jireenya bara baraa akka taʼe labsedha. Garuu beekumsa kana qabaachuun of olguddisuuf sababii hin turre. Ogummaa yookaan gaarummaa ofii isaatiin Phexirositti hin mulʼifamne. Ilmaan namaa ofuma isaatiin beekumsa waaqummaa bira gaʼuu gonkumaa hin dandaʼan. ‘Inni samii caalaa ol dheera; ati maal gochuu dandeessa? Siʼool caalaa gadi fagoo dha; ati maal beekuu dandeessa?’ Iyoob 11:8. Hafuurri ilma taʼuu qofa wantoota gad fagoo Waaqa keessaa nuuf mulʼisuu dandaʼa; wantoota ‘iji hin argin, gurri hin dhageenye, yaada namaa keessattis hin ol seene.’ ‘Waaqni garuu Hafuurasaatiin nuuf mulʼiseera; Hafuurichi waan hundumaa, eeyyee wantoota gad fagoo Waaqa illee ni qora.’ 1 Qorontos 2:9, 10. ‘Icciitiin Waaqayyoo warra Isa sodaatan bira jira;’ akkasumas Phexiros ulfina Kiristoos hubachuu isaa ragaan inni ‘Waaqa irraa barsiifame’ taʼuu isaati. Faarfannaa 25:14; Yohannis 6:45. Eeyyee dhuguma, ‘Yaa Simoon Bar-Yoonaa, ati mootummaa qabda; foonii fi dhiigni waan kana sitti hin mulʼifne.’”

> “Yesuus itti fufee akkana jedhe: ‘Anis siinan jedhu, Ati Pheexiros dha; kattaa kana irrattis waldaa Koo nan ijaara; karrawwan mootummaa duʼaas ishee irratti humna hin argatan.’ Jechi Pheexiros jedhu dhagaa jechuunis, —dhagaa gangalatu agarsiisa. Pheexiros kattaa waldaan irratti hundeeffamte miti. Inni yeroo abaarsaa fi kakuu wajjin Gooftaa isaa gane sanatti karrawwan mootummaa duʼaa isa irratti humna argataniiru. Waldaan Isa karrawwan mootummaa duʼaa irratti humna argachuu hin dandeenye irratti ijaaramte.” The Desire of Ages, 413

Ergaan Kiristoos Qeesaariyaa Filiphoositti bartoota Isaa duratti dhiheessaa ture, ergaas hanga ammaatti ergaa Iyyata Halkan-Waqqabii ti; innis haala waraana hafuuraa gidduu waaqa Giriikii Paan, mana qulqullummaa isaa “balbala siʼoolii” jedhamee waamamu, fi gaanfota lafaa bineensichaa gantoota lama gidduutti kaaʼame keessatti argama. Makkaboonni saba Waaqayyoo gantoota turan; isaan amantii Giriikotaatiin lolaa akka turanitti, ofii isaanii akka ittisitoota waldaa Waaqayyoo taʼan jechuun himatu turan. Isaan ofii isaanii akka hoggantoota amantii fi mootummaa taʼanitti beekan. Isaan Pirootestaantummaa gantuu waldoota kufan sanaa bakka buʼu; waldoonni sun mootummaa Ameerikaa Gamtoomanii wajjin yeroo ammaa fakkii bineensichaa ijaaraa jiru, akkasumas amantii globalistootaa kan woke-ismii fi Haadha Lafaa jedhamu irratti lolaa jiru. Gaanfoti gantoonni sun qabsoo isaanii keessatti qaamota amantii fi mootummaa globalizimii irratti injifatu; yeroo walfakkaataattis gaanfi Pirootestaantii dhugaan hambaalee xumuraa durboota gowwootaa irraa qulqulleeffamaa jira, seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu sanaa “kirkira lafaa guddaa” irratti akka alaabaa taʼee ol kaafamuuf dursee.

Kutaan raajii macaafa Daani'el keessaa kan guyyoota dhumaa wajjin wal qabatu, kan inniis Mul'ata Yesus Kiristoos ta'e, ergaa Iyya Halkanii ta'e, jechuunis, Leenca gosa Yihudaaatiin Qeesariyaa Filiphoositti, jechuunis Paaniyumitti, hiikamee banama. Innis giddugala waraana bineensa waaqa-hin-jiru kan boolla qilee keessaa fi gaanfa Ripabilikaanummaa kan bara 2015 bineensa sana kakaasuu jalqabe gidduutti, akkasumas mormii gaanfa dhugaa Pirootestaantummaa isa amma akka loltoota humna qabeessaatti du'aa kaafamaa jiru irratti hiikamee banama.

Dhugaan Pheexiroos beeksise mallattoo karaa kan Fulbaana 11, 2001 bakka bu’a; akkasumas Kiristoos Ilma Waaqa jiraataa ta’uu isaa ni bakka bu’a. Dhugaan waan Yesuus Ilma Waaqaa ta’uun bakka bu’u, akkuma guyyoota Pheexiroositti Yesuus Masiihii ta’ee fi ta’uu dhiisuu isaa ilaalchisee dhugaan qoru ture sanaatti, dhugaa qoruudha. Labsii Yesuus Ilma Waaqaa ta’uu isaa ibsu sun waan hundumaa waa’ee eenyummaa Ilmaa irratti mul’ifame bakka bu’a. Inni Ilma Waaqaa ta’uu isaa qofa utuu hin ta’in, Ilma namaas ta’uu isaa ni bakka bu’a. Inni dhugaa Waaqummaan namummaa keessatti foon uffachuu isaati; kunis hojii yeroo chaappaan godhamu keessatti namoota kuma dhibba afurtamii afur irratti raawwatamu sana dha. Dhugaan “foon uffachuu” jedhu, dhugaa dhuma irratti jiru kan jalqaba irratti dhugaa “Sanbataa” jedhuun fakkeeffame sana dha.

Onkoloolessa 22, 1844tti dhufaatiin ergamaa sadaffaa mallatteeffame. Yeroo ergamaan tokko dhufu, dhugaan addaa yeroo sanaaf qophaa’e, yeroo itti dhugaan sun banamu keessatti Leenca sanyii Yihuudaatiin banama; achiis dhugaan sun dhaloota keessatti itti baname sana qora. Onkoloolessa 22, 1844tti dhugaan hojii Kiristoos wajjin walqabatu, Inni mana qulqullummaa waggoota afurtamii ja’aan 1798 irraa hamma 1844tti keessatti ijaaretti battalumatti dhufe sanaa, mul’ifame. Hojiin murtii Kiristoos, seera Waaqayyoo, qooda Inni Lubummaa Ol’aanaa keessatti qabu, dhimma mallattoo bineensichaa fi chaappaan namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii hundi banamanii turan. Obboleettiin White dhugaawwan sana keessaa, dhugaan tokko akka jiru, kan Alfaa fi Omeegaan ifa addaa keessatti adda baafate, isheenitti mul’ifame.

> “Ani ajajameera, yommuu ajajni afraffaan giddugala ajajoota kudhanii keessatti argame, ifa laafaan naannoo isaa marsameen yeroon argu. Ergamaanis akkana jedhe: ‘Inni kun ajajoota kudhan keessaa isa tokkicha Waaqa jiraataa, isa samii fi lafa akkasumas waan isaan keessa jiran hundumaa uume, ibsuudha. Yommuu hundeewwan lafa kaa’aman, yeroo sanattis hundeen Sanbata ni kaa’ame.’” Testimonies, volume 1, 75.

Yeroon mallatteessii dhibba tokkoo fi afurtamii afurii kuma afurii sun gaʼee ture; garuu fincila bara 1863tiin akka tursiifamu taʼee ture. Guyyaa Fulbaana 11, 2001tti adeemsi mallatteessuu jalqabe; yeroo sanatti Kiristoos, akka ergamaa jabaa Mulʼata boqonnaa kudha saddeet keessatti ibsameetti, kitaaba dhokataa harka Isaa keessa qabuun buʼe; kitaabni sunis ummata Waaqayyoo warra guyyoota dhumaa nyaachuu qabaniif ture. Alfaa fi Oomegaan yeroo hundumaa dhuma jalqabaatiin agarsiisa; kanaafis guyyoota dhumaa keessatti dhugaan biraan ifa addaa keessatti kaaʼame ture; innis dhugaa Sanbataa yeroo Kiristoos yeroo jalqabaatiif mallatteessuu dhibba tokkoo fi afurtamii afurii kuma afurii yaale keessatti ifatti mulʼifame sana wajjin kallattiidhaan walitti hidhata qaba ture.

> “Yeroon Daanya’el qooda isaa keessatti dhaabbatuuf dhufeera. Yeroon ifni isaaf kenname duraanii caalaa addunyaatti ba’uuf dhufeera. Warri Gooftaan waan hedduu isaaniif godhe ifa keessatti yoo deeman, akkuma isaanii xumura seenaa lafa kanaatti dhiyaatanitti, beekumsi isaanii waa’ee Kiristoosii fi raajiiwwan Isa wajjin walqabatan baay’ee ni dabala.”

> “Warri kan Waaqayyoo wajjin wal qunnamtii qabu Qajeelummaa Aduu sanaa keessa deemu. Isaan karaa isaanii fuula Waaqayyoo duratti balleessuudhaan Furamaa isaanii hin salphisan. Ifni samii isaan irratti ni ifa. Isaan ija Waaqayyoo duratti gatii daangaa hin qabne qabu, sababni isaas isaanii Kiristoos wajjin tokko taʼaniiru. Isaanitti Dubbiin Waaqayyoo bareedinaa fi miidhagina hunda caalu qaba. Isaan barbaachisummaa isaa ni argu. Dhugaan isaanii irratti ni mulʼifama. Barsiisni foon uffachuu sanaa ibsa laafaa tokkoon ni miidhagama. Isaan Caaffanni Qulqullaaʼoon furtuu icciitii hundumaa banuu fi rakkina hundumaa hiiku taʼuu isaa ni argu. Warri ifa fudhachuufii fi ifa keessa deemuu hin barbaanne icciitii waaqeffannaa hubachuu hin dandaʼan; garuu warri fannoo isaanii fudhatanii Yesuusin duukaa buʼuuf hin labbanne ifa Waaqayyoo keessatti ifa ni argu.” Manuscript Releases, lakkoofsa 21, 406, 407.

Barsiifanni foonii dhugaa isa Waaqummaan namummaa wajjin walitti makamee cubbuu hin hojjenne jedhu dha; mallattoon warra guyyoota dhumaa keessatti muuxannoo sana ga’anii immoo Sanbata dha.

> Kana malees ani immoo Sanbata koo isaaniif kenne, akka ani Waaqayyo isaanii isaan qulqulleessu taʼe akka beekaniif, anaafi isaanii gidduutti mallattoo akka ta’uuf. Hisqiʼeel 20:12.

144,000 জন অনন্তকালৰ বাবে মোহৰাঙ্কিত হয়, আৰু এই মোহৰাঙ্কনৰ প্ৰক্ৰিয়াই মোহৰাঙ্কন প্ৰক্ৰিয়াৰ অন্তিম পৰ্যায়ত, ৰবিবাৰৰ বিধানৰ ঠিক আগতে, এক ক্ষুদ্ৰ সময়চিহ্নিত কৰে, যেতিয়া সেই মোহৰ মুদ্ৰিত কৰা হয়। সেই ক্ষুদ্ৰ সময়ছোৱাত দিৱ্যত্ব মানৱত্বৰ সৈতে স্থায়ীভাৱে একত্ৰিত হয়।

> “Yaa obboloota, hojii guddaa qopheessuu keessatti maal gochaa jirtu? Warri addunyaatti of makanii jiran boca addunyaa fudhachaa jiru; mallattoo bineensaa argachuufis of qopheessaa jiru. Warri garuu of irratti amanamoo hin taane, fuula Waaqayyoo duratti of gad qabuudhaan, dhugaaaf abboomamuun lubbuu isaanii qulqulleessaa jiran, isaan kun boca samii fudhachaa jiru; adda isaanii irratti chaappaa Waaqayyoo argachuufis of qopheessaa jiru. Yommuu labsichi ba’u, mallattoon sunis maxxanfamu, amala isaanii bara baraaf qulqulluu fi xurii hin qabne ta’ee ni hafa.”

> “Amma yeroo qophaaʼuu dha. Mallattoon Waaqayyoo gonkumaa adda nama yookaan dubartii xuraaʼaa irratti hin kaaʼamu. Innis gonkumaa adda nama yookaan dubartii hawwii guddaa qabu, addunyaan jaallatamu irratti hin kaaʼamu. Innis gonkumaa adda dhiira yookaan dubartii arraba sobaa qabanii fi garaa gowwoomsaa qabanii irratti hin kaaʼamu. Warri hundinuu mallattoo sana fudhatan fuula Waaqayyoo duratti xurii malee taʼuu qabu—warra mootummaa mootummaa samii dhaaluuf filatamanii. Obboloota koo dhiiraa fi dubartoota koo, itti fufaa. Ani yeroo kana keessatti waaʼee qabxiiwwan kanaa gabaabsee barreessuu qofa nan dandaʼa; dirqama qophaaʼuu irra jiru qofa yaada keessanitti fiduuf. Caaffata Qulqullaaʼoo ofuma keessaniif qoradhaa, akka ulfina sodaachisaa yeroo amma kanaa hubattaniif.” Testimonies, volume 5, 216.

Kutaan darbe kanaan dura jiru san seerri Dilbataa yeroo ba’uitti maxxansiin sun dhiibama jedhu fakkeessuu danda’a; garuu kun akkas miti. Obboleettii White ifatti akka barsiiftutti, seerri Dilbataa mootummaa guddaa dha; akkasumas isheen ifatti barsiisti jechuun amala namaa mootummaa keessatti mul’ifama malee mootummaa keessatti gonkumaa hin guddifamu. Maxxansiin sun seerri Dilbataa yeroo ba’uitti dhiibama jechuun, yeroo sana mul’ata jechuu dha; sababiin isaas warri yeroo sana maxxansicha qaban akka alaabaa mootummaa tokkootti ol kaafamu. Maxxansiin sun yeroo gabaabaa keessatti, yeroo qorannaan araaraa cufamutti xiqqoo dura, ni dhiibama; warra Sanbata eeganiif immoo, qorannaan araaraa isaanii seera Dilbataatti ni cufama. Mallattoo kaa’uun Fulbaana 11, 2001 jalqabe; yeroo sana immoo namni tokko illee maxxansa Waaqayyoo hin fudhanne; sababiin isaas, akkuma yeroo Onkoloolessa 22, 1844 booddee ture keessatti fakkeenyaan mul’ifametti, jalqabatti adeemsi qorumsa tokko jiraachuu qaba ture.

Sochii haaromsa keessatti, yeroo mallattoon waaqayyoo ergaa yeroo dhumaatti hiikame jabeessuuf gad buʼu, adeemsi qorumsa ni jalqaba. Yeroo Mikaaʼel labsii jalqabaa wajjin fuulduratti akka adeemu Kiroosiin jabeessuuf gad buʼe, Yihudoonni yeroo sanatti mana waggoota torbaatama darban keessa jiraachaa turan keessaa baʼanii gara magaalaa diigamtee turtee deebisanii ijaaruuf ni deebiʼuu moo akka hin deebine irratti qorataman. Yeroo Hafuuri Qulqulluun cuupha Masiihichaa irratti gad buʼe, Yihudoonni dhimma Masiihichaa irratti qorataman. Yeroo ergamaan humna guddaan Mulʼata boqonnaa kudhanii kan Hagayya 11, 1840 irratti gad buʼe, dhaloonni sun kitaaba xinnoo nyaachuu isaanii fi waan hundumaa kitaabni xinnaan sun bakka buʼe irratti qoratame.

Adeemsi qormaata tokko Hagayya 11, 1840 irratti jalqabame, kunis waaqeffattoota garee lama uume; gareen Hoolicha Gara Iddoo Hundumaa Caalaa Qulqulluutti duukaa buʼe immoo kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur keessaa taʼuuf kaadhimtoota ture. Qormaanni xumuraa dhaloota sanaaf, warra adeemsa qormaataa keessatti kufaniif, ifni dabalataa waaʼee “yeroo torbaa,” kan Leewwota digdama jaha irratti, yeroo gaʼee jalqabe. Bara 1856 irraa hamma 1863tti, ergaan Laaʼodiiqeyaa yeroo xumuraa tokko agarsiise; innis yeroo sana keessaa kutaa ture, yeroo dhufaatii ergamaa sadaffaa Onkoloolessa 22, 1844 irratti jalqabe keessaa. Yeroon sun lakkoofsa kudha sadii irraa hamma kudha shaniitti kan Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoo tiin bakka buufama.

Nuti barruu itti aanu keessatti qorannaa kana itti fufna.

> “‘Jalqabatti Dubbiin ture; Dubbiinis Waaqayyo bira ture; Dubbiinis Waaqayyo ture. Inni jalqabatti Waaqayyo bira ture. Wanti hundinuu isaatiin uumame; isa malee wanti uumame keessaa tokko illee hin uumamne. Is keessatti jireenyi ture; jireenyis ifa namootaa ture. Ifti dukkana keessatti ifa; dukkannis isa hin hubanne.’ ‘Dubbiinis foon taʼe, nu gidduus buufate; (ulfinni isaa, ulfina akka ilma tokkicha Abbaa irraa taʼee, ayyaanaa fi dhugaa guutuu taʼe sanas argine,) ayyaanaa fi dhugaa guutuu’ (Yohaannis 1:1–5, 14).”

> “Boqonnichi amalaa fi barbaachisummaa hojii Kiristoos ibsa. Yohaannis, akka nama mata-duree isaa sirriitti hubatutti, humna hunda Kiristoosiif kenna; guddinaa fi ulfina Isaas dubbata. Inni akka ifni aduutii ifa ta’utti, dhugaa qaalii ta’e keessaa balaqqeessa Waaqummaa mul’isa. Inni Kiristoosin akka Abbaa Waaqayyoo fi ilmaan namootaa gidduutti Araaraa tokkichaatti dhiheessa.

> “Barnootni foon namaa keessatti foon uffachuu Kiristoos icciitii dha, ‘icciitii bara-baraa fi dhaloota irraa dhokfamee ture sana’ (Qolosaayis 1:26). Inni icciitii guddaa fi gadi fagoo ta’e kan waaqeffannaa ti. ‘Dubbiin foon ta’e, nu gidduus buufate’ (Yohannis 1:14). Kiristoos uumama namaa of irratti fudhate, uumama uumama isaa samii irraa gadi aanaa ta’e. Wanti kana caalu gad of deebisuu dinqisiisaa Waaqayyoo kan agarsiisu hin jiru. Inni ‘akka ilma isaa tokkicha nuuf kenneef hamma kana biyya lafaa jaallate’ (Yohannis 3:16). Yohannis mata-duree dinqisiisaa kana salphina akkasii wajjin dhiheessa; kanaaf hundi yaadota ibsaman hubachuu, ifa argachuufis ni danda’u.”

> “Kiristoos uumama namaa akka fakkeessutti hin fudhanne; dhugumaan isa fudhate. Inni dhugumaan uumama namaa qaba ture. ‘Ijoolleen foonii fi dhiiga keessaa qooda fudhattoota waan ta’aniif, innis akkuma isaanii sana keessaa qooda fudhate’ (Ibroota 2:14). Inni ilma Maariyaam ture; dhaloota namaatiin sanyii Daawit irraa ture. Inni nama, jechuunis Nama Kiristoos Yesuus, ta’ee ibsameera. Phaawuloos, ‘Namichi kun, akkuma inni mana ijaare manicha caalaa ulfina guddaa qabu sanaaf, Musee caalaa ulfina guddaa argachuuf kan malu ta’ee lakkaa’ameera’ jedhee barreessa (Ibroota 3:3).”

> “Garuu yeroo Dubbiin Waaqayyoo waaʼee nama taʼuu Kiristoos yommuu inni biyya lafaa kana irra ture dubbatu, duraan jiraachuu Isaa ilaalchisees ifatti dubbata. Dubbiin akka Eenyummaa Waaqaatti ture, akkuma Ilma Waaqayyoo isa bara baraatti, tokkummaa fi tokkoomuu keessatti Abbaa Isaa wajjin ture. Bara baraan kaasee inni Araaraa kakuu ture; inni isa saboonni lafaa hundinuu, Yihuudootaa fi Ormoota taʼan, yoo isa fudhatan keessatti eebbifamuu qaban ture. ‘Dubbiin Waaqayyo wajjin ture; Dubbiinis Waaqayyo ture’ (Yohaannis 1:1). Utuu namoonni yookaan ergamoonni hin uumamin dura, Dubbiin Waaqayyo wajjin ture; Dubbiinis Waaqayyo ture.”

> “Addunyaan Isaaniin uumamte; ‘isaaniin alatti wanti uumame keessaa tokko illee hin uumamne’ (Yohaannis 1:3). Yoo Kristos waan hundumaa uume, Inni waan hundumaa dura ture. Jechoonni waa’ee kana irratti dubbataman baay’ee murteessaa waan ta’aniif namni tokko illee shakkii keessatti hafuun isa hin barbaachisu. Kristos hundeedhaan Waaqayyo ture, akkasumas hiika isa olaanaa keessatti. Inni bara bara hundumaa irraa Waaqayyoo wajjin ture, Waaqayyo waan hundumaa irratti ol ta’e, bara baraaf eebbifamaa.”

> “ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱡᱤᱥᱩ ᱠᱷᱨᱤᱥᱛ, ᱤᱥᱣᱚᱨ ᱨᱮᱱ ᱫᱤᱵᱚᱭᱤᱱ ᱦᱚᱱ, ᱟᱱᱟᱫᱤ ᱠᱟᱞ ᱠᱷᱚᱱ ᱢᱮᱱᱟᱜᱼᱟ, ᱢᱤᱫ ᱵᱤᱱᱟᱜ ᱵᱮᱠᱛᱤ ᱛᱮᱭᱟᱜ, ᱛᱚᱵᱮ ᱟᱹᱫᱤ ᱟᱢᱟᱜ ᱮᱠ ᱟᱠᱟᱱ ᱫᱚ ᱵᱟᱵᱟ ᱥᱟᱶ ᱢᱤᱫᱦᱚᱸᱫ ᱛᱮ. ᱩᱱᱤ ᱥᱚᱨᱜᱚ ᱨᱮᱱ ᱥᱟᱵ ᱠᱷᱚᱱ ᱵᱟᱭ ᱢᱟᱦᱤᱢᱟ ᱛᱟᱦᱮᱸᱠᱟᱱᱟ. ᱩᱱᱤ ᱥᱚᱨᱜᱚᱭ ᱵᱩᱫᱷᱤ ᱟᱠᱟᱱᱠᱚ ᱨᱮᱱ ᱥᱮᱱᱟᱯᱚᱛᱤ ᱛᱟᱦᱮᱸᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱨ ᱫᱩᱛᱠᱚ ᱨᱮᱱ ᱵᱷᱟᱠᱛᱤᱢᱟᱭ ᱦᱚᱢᱮᱡ ᱩᱱᱤ ᱟᱢᱟᱜ ᱦᱟᱹᱠ ᱨᱮ ᱮᱢ ᱮᱱᱟᱜ ᱛᱟᱦᱮᱸᱠᱟᱱᱟ. ᱱᱚᱣᱟ ᱤᱥᱣᱚᱨ ᱨᱮᱱ ᱠᱚᱱᱚ ᱠᱷᱚᱴ ᱠᱟᱹᱵᱩ ᱵᱟᱹᱭ ᱛᱟᱦᱮᱸᱠᱟᱱᱟ. ‘ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱯᱨᱟᱵᱷᱩ ᱟᱢᱟᱜ ᱦᱚᱨᱟ ᱨᱮᱱ ᱮᱛᱚᱦᱚᱵ ᱨᱮ ᱟᱹᱧ ᱟᱠᱟᱫᱤᱧᱼᱟ,’ ᱩᱱᱤ ᱫᱚ ᱠᱟᱹᱛᱤᱜᱼᱟ, ‘ᱟᱹᱭᱢᱟ ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱢᱚᱱᱛᱮ ᱩᱱᱤᱭᱟᱜ ᱠᱟᱹᱢᱤᱠᱚ ᱥᱤᱫᱟ ᱨᱮ. ᱩᱱᱟᱹᱜ ᱪᱮᱫ ᱠᱷᱚᱱ, ᱯᱩᱨᱵᱟ ᱠᱷᱚᱱ, ᱚᱛᱮ ᱵᱟᱝ ᱛᱮᱭᱟᱨ ᱦᱚᱪᱚ ᱡᱚᱠᱷᱟᱱ ᱠᱷᱚᱱ ᱟᱹᱧ ᱥᱛᱷᱟᱯᱤᱛ ᱟᱠᱟᱱᱼᱟ. ᱡᱚᱠᱷᱟᱱ ᱡᱟᱞᱟᱯᱩᱨᱤᱭᱟᱹ ᱮᱢ ᱮᱭᱟ ᱵᱟᱹᱱᱩᱜ ᱛᱟᱦᱮᱸᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱹᱧ ᱡᱚᱱᱚᱢ ᱮᱢ ᱮᱱᱟᱜᱼᱟ; ᱡᱚᱠᱷᱟᱱ ᱡᱟᱞ ᱛᱮ ᱯᱮᱨᱮᱡ ᱯᱷᱚᱣᱟᱨᱟᱠᱚ ᱵᱟᱹᱱᱩᱜ ᱛᱟᱦᱮᱸᱠᱟᱱᱟ. ᱵᱩᱨᱩᱠᱚ ᱵᱟᱭ ᱥᱟᱛᱟᱨ ᱦᱚᱪᱚ ᱟᱜᱮ, ᱵᱩᱨᱤᱠᱚ ᱟᱜᱮ, ᱟᱹᱧ ᱡᱚᱱᱚᱢ ᱮᱢ ᱮᱱᱟᱜᱼᱟ: ᱡᱚᱠᱷᱟᱱ ᱦᱚᱸ ᱩᱱᱤ ᱚᱛᱮ, ᱠᱷᱮᱛᱠᱚ, ᱟᱨ ᱡᱟᱜᱟᱛ ᱨᱮᱱ ᱰᱷᱤᱵᱤ ᱨᱮᱱ ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱦᱤᱥᱥᱟ ᱵᱟᱝ ᱛᱮᱭᱟᱨ ᱟᱠᱟᱫ ᱛᱟᱦᱮᱸᱠᱟᱱᱟ. ᱡᱚᱠᱷᱟᱱ ᱩᱱᱤ ᱥᱚᱨᱜᱚ ᱛᱮᱭᱟᱨ ᱠᱮᱫᱟ, ᱟᱹᱧ ᱚᱱᱰᱮ ᱛᱟᱦᱮᱸᱠᱟᱱᱟ: ᱡᱚᱠᱷᱟᱱ ᱩᱱᱤ ᱜᱷᱮᱨ ᱨᱮᱠᱷᱟ ᱡᱟᱞᱟᱯᱩᱨᱤᱭᱟᱹ ᱨᱮᱱ ᱢᱚᱪᱚᱛ ᱨᱮ ᱥᱟᱸᱛᱟᱨ ᱠᱮᱫᱟ’ (Proverbs 8:22–27).”

> “Dhiugaan Kiristoos utuu hundeen lafaa hin kaa’amin dura Abbaa wajjin tokko ture jedhu keessatti ifaa fi ulfinni jiru. Kun ifa iddoo dukkanaa’aa keessatti ibsaa, iddoo sana ulfina Waaqa irraa, isa jalqabaa ta’een akka calaqqisu godhudha. Dhugaan kun, of keessaa hamma hin dhumneetti iccitii guddaa ta’ee osoo jiruu, dhugaawwan iccitii ta’anii fi yoo kanaan ala ta’e ibsamuu hin dandeenye kan biraas ni ibsa; yeroo walfakkaatutti garuu inni ifa keessatti kuufamee jira, isa itti dhihaachuun hin danda’amnee fi hubachuunis hin danda’amne.” Selected Messages, book 1, 246–248.

Back to Articles