Article

# Macaafa Daaniʼel - Lakkoofsa Tokko-Dhibba Sagaltamii jedhu

Olka’iinsa Raajii: Lola Paaniyeemii Ifa Baasuu fi Seera Dilbataa dura Barsiisa jedhu keessaa jedhu

Author

Jeff Pippenger

Published

April 20, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Barruun dhumaa sun kutaa akkaataa himata kana of keessaa qabuun xumurame: “Seeraan-dabbiin daangaa isaa jechuun ni gaʼeera. Jeequmsi biyya lafaa guuteera, sodaan guddaan immoo yeroo dhiʼootti namoota irratti ni dhufa. Dhumni baayʼee dhiʼoo dha. Nuti warri dhugaa beeknu waan yeroo dhiʼootti akka dinqii guddaadhaan addunyaa irratti buʼuuf jiruuf qophaaʼaa jiraachuu qabna.” “Seeraan-dabbiin” daangaa isaa gaʼa yeroo xoofoon yeroo qorumsaa guutamutti; daangaan sunis Ameerikaa Gamtoomaniif seera Dilbataatti gaʼama.

> “Garuu Kiristoos seerri samii fi lafti hamma darbanitti qubeen isaa keessaa xinnoon tokko illee yookaan mallattoon xinnoon tokko illee akka hin haftu dubbate. Hojiin inni dhufe hojjechuufis isauma kana ture; jechuunis seera ol kaasuu, addunyaa uumamanii fi samii durattis Waaqayyo qajeelaa akka ta’e, akkasumas seerri isaa jijjiiramuu akka hin barbaachifne agarsiisuu. Garuu asitti nama harka mirgaa Seexanaa ta’e tokko hojii Seexanni samii keessatti jalqabe itti fufuuf qophaa’ee jira; jechuunis seera Waaqayyoo fooyyessuuf yaaluu. Addunyaan Kiristaanaa immoo dhaabbata Dilbataa kana, ijoollee paaphaasummaa kana, fudhachuudhaan carraaqqii isaa eebbiseera. Isaan isa guddifachaa turan; ammas Pirootestaantizimii humna Roomaa wajjin harka michummaa kennitutti isa guddifachuu isaanii itti fufu. Sana booda Sanbata uumama Waaqayyoo irratti seerri ni ba’a; yeroo sanattis Waaqayyo ‘hojii ajaa’ibaa lafa irratti ni hojjeta.’ Inni jal’ina sanyii namaa dheeraadhaaf obseera; ofitti isaan mo’achuuf yaaleera. Garuu yeroo isaan safara hammina isaanii guutan ni dhufa; yeroo sanattis Waaqayyo ni hojjechaa. Yeroon kun jechuunis amma dhihaateera. Waaqayyo saboota wajjin galmee qaba; lakkoofsi isaanii macaafa samii keessatti isaan irratti dabalaa jira; yeroo torban keessaa guyyaan jalqabaa cabsuun adabbii akka argatu seera ta’utti, xoofoon isaanii ni guutama.” Review and Herald, March 9, 1886.

Yeroo seerri Dilbataa baafamu, Ameerikaan xoofoo ishii hamma guutuutti guuttitee taati; gantummaan biyyaalessaa immoo badiisa biyyaalessaan ni hordofama. Keeyyanni nuti ilaalaa jirru, “cubbuun daangaa isaa jechuun ni gaʼeera,” akkasumas “naasuun guddaan yeroo dhiyootti ilmaan namaa irratti ni dhufa” jedha. Yeroo seera Dilbataa, isa Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti “sa’aatii kirkira guddaa” ta’e sana, “kutaan kudhan keessaa tokko magaalattii ni kufe,” akkasumas, “kunoo, wayyoon sadaffaan saffisaan ni dhufa,” fi “ergamaan torbaffaan ni afuufe.” Wayyoon sadaffaan malakata torbaffaa dha; inni seera Dilbataatti “naasuu guddaa” fidee ni dhufa. Sana irratti “dhumni baay’ee dhihoo dha,” innis akka “dinqii guddaa nama irratti dhufuutiin” ni dhufa. Yeroo seera Dilbataatti xoofoon yeroo qormaataa abbaa taayitaa paaphaasaafis ni guutama; yeroo sanatti sagaleen lammaffaan Mul’ata kudha saddeet keessaa, “Yaa saba koo, cubbuu ishee keessatti qooda fudhattoota akka hin taaneef, dhaʼicha ishee keessattis akka hin fudhanneef, ishee keessaa baʼaa. Cubbuuwwan ishee hamma samii gaʼaniiru, Waaqayyos jal’ina ishee yaadateera. Akkuma isheen isin baddeessee, ishees akkasuma baddeessaa; hojii ishee akkuma taʼetti dachaa lama isheef deebisaa; xoofoo isheen guutte keessatti dachaa lama isheef guutaa” jedhee labsa.

Seenaan sun Dilbata seeraatti banama; innis yeroo mallattoo kan agarsiisu taʼee, yeroo papasiin “baayʼee bobaʼee baayʼee balleessuuf, guutummaattis hedduu dhabamsiisuuf ni baʼa” jedhu calaqqisiisa; sababiin isaas “guyyoota dhumaa keessatti wareegamtoonni baayʼeen ni jiraatu.” Wanti papasii aarse “oduuwwan bahaa fi kaabaa irraa dhufan” kan “isa jeequ” dha; garuu “inni dhuma isaa ni gaʼa, kan isa gargaarus hin jiru.” Dilbata seeraa irraa jalqabee hanga dhuma papasii tti, marsaan jalqabaa murtii hojii raawwachiisaa Waaqayyoo ni eegalama. Sana booda marsaan lammaffaan ni dhufa; innis dhaʼichawwan torban isa dhumaa dha; dhumarrattis, xumura mootummaa waggaa kuma tokkoo irratti barbadaaʼinni bara baraa kan hamoota irratti ni raawwatama. Seenaa murtii hojii raawwachiisaa Waaqayyoo keessatti haala waraanaa keessa kaaʼameera.

> “Nuti taateewwan gurguddoo fi ulfaatoo ta’anitti seenuuf karra irra dhaabanneerra. Raajiiwwan raawwatamaa jiru. Seenaa ajaa’ibaa fi taateewwan guguddoo of keessaa qabu kitaabota mootummaa waaqaa keessatti galmeeffamaa jira. Addunyaan keenya keessa wanti hundinuu jeequmsa keessa jira. Waraanonni jiru; oduun waraanaas jira. Saboonni dheekkamaniru; yeroo warra du’anii illee akka isaan murtaa’an dhufeera. Guyyaa Waaqayyoo, isa saffisaan dhihaachaa jiru fiduuf taateewwan jijjiiramaa jiru. Yeroon akka waan ture daqiiqaa xinnoo qofa hafe. Garuu yeroo amma iyyuu sabni saba irratti, mootummaa immoo mootummaa irratti ka’aa jirutti, ammas waraanni waliigalaa hin jalqabne. Hamma tajaajiltoonni Waaqayyoo adda isaanii irratti mallatteeffamanitti bubbeen afran qabamanii jiru. Sana booda humnoonni lafaa lola guddaa isa dhumaa sanaaf humna isaanii walitti ni qindeessu.” Christian Service, 50, 51.

ᱤᱥᱚᱨ ᱢᱤᱫ ᱦᱮᱸᱜ ᱪᱟᱹᱨ ᱫᱚᱥ ᱪᱟᱹᱨ ᱦᱟᱡᱟᱨ ᱠᱚ ᱢᱚᱦᱚᱨ ᱮᱫᱟᱭ, ᱟᱨ ᱛᱟᱨᱮ ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱮᱴᱟᱜ ᱯᱟᱞ ᱠᱚ ᱵᱟᱵᱮᱞ ᱠᱷᱚᱱ ᱚᱰᱚᱜ ᱠᱚᱣᱟᱭ, ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱮᱴᱟᱜ ᱯᱟᱞ ᱦᱚᱸ ᱤᱥᱚᱨᱟᱜ ᱢᱚᱦᱚᱨ ᱧᱟᱢᱟ, ᱡᱚᱛᱚ ᱟᱠᱚ “ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱡᱷᱩᱱᱰ” ᱥᱮ “ᱵᱟᱹᱰᱛᱤ ᱦᱚᱲ” ᱞᱮᱠᱟ ᱩᱫᱩᱜ ᱟᱠᱟᱱᱟ, ᱢᱤᱫ ᱦᱮᱸᱜ ᱪᱟᱹᱨ ᱫᱚᱥ ᱪᱟᱹᱨ ᱦᱟᱡᱟᱨ ᱥᱟᱶ ᱵᱤᱨᱳᱫᱷᱨᱮ। ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱠᱚᱛᱷᱟ ᱫᱚ, ᱪᱮᱫ ᱧᱮᱞ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱫᱚ, ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱠᱚᱴ “ᱯᱩᱱ ᱦᱚᱭᱟ ᱫᱷᱚᱨᱮ ᱛᱟᱦᱮᱸᱫ ᱟ, ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱞᱮᱠᱟ ᱤᱥᱚᱨᱟᱜ ᱫᱟᱥ ᱠᱚ ᱟᱠᱚᱣᱟᱜ ᱞᱟᱛᱟᱨᱨᱮ ᱢᱚᱦᱚᱨ ᱵᱟᱹᱭ ᱧᱟᱢ ᱦᱟᱵᱮᱫ ᱠᱚᱣᱟ”। ᱥᱟᱱᱰᱮ ᱞᱚ ᱨᱮ, ᱢᱤᱫ ᱦᱮᱸᱜ ᱪᱟᱹᱨ ᱫᱚᱥ ᱪᱟᱹᱨ ᱦᱟᱡᱟᱨ ᱠᱚ ᱢᱚᱦᱚᱨ ᱧᱟᱢ ᱟᱠᱟᱫᱟ, “ᱟᱨ ᱧᱮᱞᱢᱮ, ᱛᱮᱥᱟᱨ ᱦᱟᱭᱚᱭ ᱠᱷᱩᱵ ᱛᱟᱦᱚᱸᱲ ᱦᱟᱹᱛᱤᱧ ᱮᱫᱟ”, ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ ᱤᱥᱚᱨᱟᱜ ᱮᱴᱟᱜ ᱯᱟᱞᱟᱜ ᱪᱟᱵᱟᱞ ᱦᱚᱲ ᱠᱚ ᱢᱚᱦᱚᱨ ᱧᱟᱢ ᱦᱟᱵᱮᱫ ᱫᱚ ᱯᱩᱱ ᱦᱚᱭᱟ ᱠᱚ ᱯᱩᱨᱟ ᱞᱮᱠᱟ ᱪᱷᱟᱹᱰᱟᱹᱣ ᱵᱟᱹᱭ ᱦᱚᱪᱚᱭᱟ।

> “Saboonni amma dheekkamaa jiru; garuu yeroo Lubni Waaqeffannaa keenya inni Olaanaan hojii isaa Mana Qulqullummaa keessatti xumure, inni ni ka’a, uffata haaloo ni uffata; achiis dha’ichi torban inni dhumaa ni dhangala’a. Ani ergamoonni afran qilleensota afran akka hojii Yesuus Mana Qulqullummaa keessatti xumuramutti qabanii turan nan arge; sana booddees dha’ichi torban inni dhumaa ni dhufa.” Review and Herald, August 1, 1849.

“taateewwan gurguddaa fi ulfinaa qaban” kan nuti “balbala isaanii irra dhaabbanne” akka “waraanotaa fi oduu waraanaa” taʼanitti ibsaman. Kunis yeroo “wantoonni addunyaa keenya keessa jiran hundinuu jeequmsa keessa jiran,” yeroo saboonni “amma iyyuu saba irratti kaʼaa jiran” akka taʼetti ibsameera. Paaniyuum “seenaa addaa fi taateedhaan guutame,” jechuun Daniel boqonnaa kudha tokko keessaa lakkoofsa kudha shan keessatti ibsame sana bakka buʼa; innis gara lakkoofsa kudha jahaatti geessa, isa seera Dilbataa taʼe, bakka “walitti buʼiinsi waliigalaa” itti taʼu, kan “humnoonni lafaa hundi” waraana isaanii lola guddaa dhumaa sanaaf itti hiriirsan. “Lolli guddaan dhumaa” sunis waraana addunyaa sadaffaa dha; innis lola Actium kan bara dhaloota Kiristoos dura 31tti taʼeen bakka buufameera.

Lakkoofsi tokkoo fi lamaa, akkasumas lakkoofsoonni kudhan irraa hamma kudha shaniitti seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa kan Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti argamu bakka bu’u. Lakkoofsi afurtamaan seenaa Ameerikaa fi Adventizimii bara 1798 irraa jalqabee hamma 1989tti adda baasa. Sana booda immoo hamma xumura Ameerikaan mootummaa ja’affaa raajii Macaafa Qulqulluu taatee jirutti, fi waldaa Adventistii Guyyaa Torbaffaa Laa’odiiqeyaa keessaa tufamuu ishee lakkoofsa afurtokko keessatti ibsamutti ni callisa; kunis seera Dilbataa dha, innis akkasuma lakkoofsa kudha ja’a. Lakkoofsoonni tokkoo fi lama yeroo dhumaa bara 1989 keessatti adda baasu, akkasumas pirezidaantota Ameerikaa yeroo sana irraa eegalee hamma pirezidaantii dureessa ja’affaa, isa saataanaawii gilaabalistoota kakaasutti. Lakkoofsi lama seenaa sana hamma filannoo Donald Trump bara 2016tti geessa; ergasii lakkoofsi sadii seenaa mootota kudhanii, Iskindir Guddichaan bakka buufaman, kan inni mootummaa torbaffaa raajii Macaafa Qulqulluu ta’e, warra yeroo balaa seera Dilbataa dhihoo dhufu keessatti mootummaa isaanii papasiidhaaf kennan sana ni fuudha.

Lakkoobsi kudhani bara 1989 akka yeroo dhumaa taʼe ibsuudhaan xumura irra gaʼa; lakkoobsi kudha tokkoo fi kudha lamaanis waraana Yukireen keessa jiru dhiheessu, Putin fi Ruusiin waraana sana akka moʼatan ibsanii, garuu moʼannoo isaanii irraa akka hin fayyadamne adda baasu. Waraanni Yukireen bara 2014 jalqabe; kunis waggaa tokkoon dura duula filannoo jalqabaa Trump jalqabamuu isaati. Lakkoobsota kanneen keessaa kaʼuun, yeroo Donald Trump pirezidaantii saddeettaffaa taʼuuf—inniis keessaa torban keessaa tokko taʼe—duula isaa sadaffaa jalqabuutti, kaʼumsa isaa (siyaasa keessatti) ni agarsiisu. Lakkoobsi kudha sadii wal’aansoo siyaasaa Trump kan moʼannaa isaa Panium irratti lakkoobsa kudha shan keessatti dura deemuu ibsa; lakkoobsi kudha afuris seenaa yeroo lola Panium keessatti hanga moʼannaa isaa lakkoobsa kudha shan keessatti taʼutti raawwatamu dubbata; seenaa yeroo namni cubbuu seenaa siyaasaa keessatti ifatti seenuu jalqabu. Yeroo phaaphaasummaan seenaa raajii keessatti seenu, sagaagaltuun Xiiroos faarfannaa jalqabdi, mulʼannis ni dhaabbata.

Bara 200 Dh.K.D.tti Phaaniyamitti injifannoon kun mallattoo karaa fincila Makkabotaatiin Modeenitti (hiikni isaas mormii) bara 167 Dh.K.D.tti itti fufe. Bara 164 Dh.K.D.tti Makkabonni Mana Qulqullummaa haaromsaaf addaan baasan; Antiyokos Epifaanis immoo du’e; kunis qabsoo Makkaboonni dhiibbaa amantii Giriikii irratti geggeessan keessatti bakka garagalchaa ta’e. Yeroo bara 161 Dh.K.D. irraa jalqabee hanga 158 Dh.K.D.tti hojii kakuu seenuu jalqabuu fi xumuruun raawwatame. Mallattoowwan karaa raajii seenaa lakkoofsa kudha shan irraa jalqabee hanga lakkoofsa kudha sadii fi sadiitti jiru keessatti mootummaa Hasmoniyaa keessatti irra deebi’anii mul’atu.

Liigiin Roomaa wajjin walitti dhufeenyi lakkoofsa digdamii sadi keessatti ibsame, wabii kallattiidhaan kan agarsiisudha; garuu lakkoofsa kudha shan keessatti, mallattooleen daandii Makkabiyaa afran, jechuunis Dh.K.B. 167, Dh.K.B. 164, Dh.K.B. 161, fi Dh.K.B. 158, seenaa “liigii” sanaa lakkoofsa sana irratti yeroo hojii irra oolu qofa mul’atu. Poombey yeroo lakkoofsa kudha jaha keessatti Yerusaalem mo’ate, waraana mootummaa keessaa magaalaa sana keessatti adeemsifamaa tureen wal dura dhaabate; gareewwan wal faallessan lamaan sunis kutaa addaan caccaban mootummaa Hasmonean turan. Kanaafuu Makkaboonni seenaa lakkoofsa kudha jaha keessattis ni argamu.

ପଦ ୨୦ ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କ ଜନ୍ମକୁ ସୂଚିତ କରେ, ଏବଂ ପଦ ୨୧ ଓ ୨୨ ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କ ମୃତ୍ୟୁର ଇତିହାସକୁ ସୂଚିତ କରେ; ଏହି କାରଣରୁ ସେହି ଇତିହାସରେ ଫରିଶୀମାନଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ପ୍ରତିନିଧିତ ହସ୍ମୋନୀୟ ବଂଶର ରେଖା ଅନ୍ତର୍ଭୁକ୍ତ ଅଛି। ପଦ ୧୫ ଠାରୁ ୨୩ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଶାବ୍ଦିକ ଗୌରବମୟ ଦେଶକୁ, ଏବଂ ତାଙ୍କ ସତ୍ୟମାନଙ୍କର ରକ୍ଷକ ବୋଲି ଦାବି କରୁଥିବା ଦେବଙ୍କ ଯିହୂଦୀୟ ଧର୍ମଭ୍ରଷ୍ଟ ଜନମାନଙ୍କୁ ସୂଚିତ କରୁଛି; କିନ୍ତୁ ସେମାନେ ଧର୍ମଭ୍ରଷ୍ଟ ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟବାଦ ଯେତେକି ଦେବଙ୍କ ପ୍ରତିନିଧି ନୁହେଁ, ତାହାଠାରୁ କେବଳ ଅଧିକ କିଛି ମଧ୍ୟ ନଥିଲେ।

Obboleettiin Waayit akka nutti himtutti, “seenaa baayʼeen kan raawwatame” “Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoffaa” “raawwatamuu isaatiin” “deebiʼee ni raawwatama.” Sararri raajii mootummaa Haaśmoonotaa agarsiisu, sarara raajii gaanfa gantuu Pirootestaantizimii ibsu bakka buʼa; innis duula filannoo pirezidaantummaa sadaffaa irraa jalqaba, isa pirezidaantii badhaadhina irraa lixaadha taʼeen fudhatamu. Tiraamp yeroo sadii pirezidaantiif dorgoma; yeroo jalqabaa fi yeroo dhumaa inni dorgomu ni moʼata; yeroo lammaffaatti garuu fincilli lakkoofsa kudha sadiin bakka buufamu, filannoo 2020 saamame adda baasa. Sana booda addunyaan garee lamaatti qoodamaa jirti; gareen tokko 2020 arguu dandaʼa, gareen inni kaan immoo jaamaadha. Inni qormaata guddaa yeroo cufamuu carraa qorraa dura Adventistootaaf dhufu, jechuunis bifa bineensichaa uumamuu keessatti, fakkeenyaan agarsiisa.

> “Ammaan duraanuu qophiin itti fufee deemaa jira, sochiileen hojii irra jiranis fakkii bineensichaatiif akka ijaaramu kan geessisanidha. Taateewwan seenaa lafaa keessatti raawwataman ni dhufu; isaanis guyyoota dhumaa kanaaf raajii keessatti dubbataman raawwachuuf ni geessu.” Review and Herald, Ebla 23, 1889.

“Qophiiwwan” fuulduratti adeeman, “sochiiwwan” amma “adeemsarra jiran,” fi “taateewwan” “bofa sanaaf fakkeenya tolchuun kan xumuraman,” akkasumas “kan guyyoota dhumaa kanaaf raajii keessatti dubbataman raawwachiisan,” mallattoowwan karaa mootummaa Hasmonean irraa, Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti lakkoofsota kudha shan irraa hamma digdamii sadiitti jiran, of keessatti hammatu. Mootummaan Hasmonean gantuu, kan Pirootestaantummaa gantuu bakka bu’u, dhugaa-baatuu Donald Trump, pirezidaantii Riipabilikaanaa jahaffaa fi saddeettaffaa, isa MAGA-ism isaa kakaasee woke-ism sirna addunyaa haaraa irratti bobbaasu, keessatti walitti hidhamee jira.

Dhugaan baʼumsaa waaʼee Trump Daniel boqonnaa kudha tokkoo keessatti lakkoofsa lammaffaa keessatti hamma bara 2020tti gaʼa; innis duula filannoo isaa fi yeroo mootummaa isaa isa jalqabaa of keessatti qabata; ergasii lakkoofsota kudha sadii irraa hamma kudha shanitti duulli filannoo isaa inni sadaffaa fi inni dhumaa, injifannoon isaa, akkasumas yeroo mootummaa isaa inni dhumaa adda baafamee ibsama. Yeroo mootummaa lamaan gidduutti, Mulʼata Yohannis boqonnaa kudha tokkoo keessatti gaanfi Riippabilikaanaa ajjeefamee, guyyaa sadii fi walakkaaf karaa irratti duʼee ciisee ture jechuun adda baafamee ibsama. Sararri seenaa Trump kun Daniel boqonnaa kudha tokkoo keessatti jalqabaa fi xumura pirezidaantummaa isaa walitti hidha. Kanaafuu, dhugaan baʼumsaa Donald Trump waaʼee isaa kitaabota Danielii fi Mulʼata Yohannis lamaanuu keessatti argama; akkasumas kitaabota lameen keessatti boqonnaa kudha tokko keessa argama.

Sararri xurree gartokkoon, yeroo walitti fidaman, seenaa guutuu Trump akka pirezidaantii jaʼaffaa fi saddeettaffaatti ibsu; isaanis mallattoo “Dhugaa” irratti ijaaraman. Isaan macaafota Daaniʼelii fi Mulʼata keessaa dhufu; akkasumas sarara seenaa isa “kutaa macaafa Daaniʼel isa guyyoota dhumaa wajjin walqabatu” wajjin wal-simu uumu.

Kutaan Daniel keessaa sun isa yeroo balballi araaraa cufamuuf jedhu dura Leenca gosa Yihudaan banamedha; kanaafis ergaa mallattoo warra kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur keessaa qaama tokko dha. Garuu mallattoolee raajii dhugaa-baatota lamaan bara 2020 keessatti ajjeefamuu isaanii arguuf mul’ata hafuuraa guutuu fi ifaa ta’e qabaachuun barbaachisa.

Daani’el boqonnaa kudha tokkoo, lakkoofsa kudha shaniin, Lola Paaniyumii fi sarara mootummaa Hasmooniyaa agarsiisa; kunis lola dhugaa tokkoon raawwatame, kanaafuu fakkeenya raajii waraana hafuuraa gidduu amantii Pirootestaantizimii gantummaa fi amantii bara haaraa warra giloobaaliistotaa ta’e keessaa ta’a. Lola Paaniyumii, isa bara 200 Dh.K.D. keessatti ta’e, lola gaanfa Riphaabiliikaanaa bakka bu’a; qabsoon fincila Maqaabotaatiin agarsiifamus lola gaanfa Pirootestaantizimii gantummaa bakka bu’a. Haa ta’u malee, fincili Maqaabotaa bara 167 Dh.K.D. keessatti kan ta’e ta’us, karaa raajiitiin lola gaanfa Riphaabiliikaanaa bara 200 Dh.K.D. waliin wal simata; sababiin isaas, karaa raajiitiin gaanfonni kun seenaa walii isaanii wal qixxeessanii deemu.

Lakkoofsi kudha shan seenaa raajii kan battalumatti seera Dilbataa yeroo dhihootti dhufu sana dura deemu fi itti geessu agarsiisa. Kanaafuu, yeroo chaappaa irratti kaa’amuu kuma dhibba afurtamaa fi afurtokkoo keessatti yeroo humni ergaa chaappaa kaa’amuu keessaa chaappaa sana bara baraan irratti maxxansu ummata Waaqa yeroo dhumaatti jiraatan irratti, qooda murteessaa sana agarsiisa.

Inni dhugaa sana hiiku Leenca gosa Yihuudaa ti; dhugaan sunis Mul’ata Yesuus Kiristoos dha. Namoonni dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma keessaa warri “iddoo Inni deemutti Hoolicha duukaa bu’an” isaan; yeroo Inni lakkoofsa kudha shan hiikuttis, Leencichi gosa Yihuudaa saba Isaa bara dhumaa gara Paaniyumitti geessee jira. Yesuus mata-duree kana isauma adeemsa chaappessuu keessatti, yeroo Inni bartoota Isaa gara Paaniyumitti geesse, salphina fannoo dura, ifatti fakkeenyaan agarsiise.

ᱯᱟᱱᱤᱭᱩᱢ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱞᱟᱹᱲᱦᱟᱹᱭ ᱠᱨᱤᱥᱴ ᱫᱟᱨᱮ ᱵᱤᱥᱮᱥ ᱵᱷᱟᱵᱽᱨᱮ ᱩᱞᱞᱮᱠ ᱟᱠᱟᱱᱟ, ᱡᱚᱠᱷᱚᱱ ᱩᱱᱤ ᱟᱯᱱᱟᱨ ᱪᱮᱞᱟᱠᱚ ᱥᱟᱶ ᱯᱟᱱᱤᱭᱩᱢ ᱨᱮ ᱛᱤᱸᱜᱩ ᱞᱮᱱᱟ ᱟᱨ ᱚᱱᱰᱮ ᱩᱱᱠᱩᱠᱚ ᱤᱱᱥᱴᱨᱩᱠᱴ ᱠᱮᱫᱟ ᱡᱮ ᱩᱱᱤᱭᱟᱜ ᱪᱚᱨᱪ ᱯᱤᱛᱚᱨᱚᱜ ᱥᱣᱤᱠᱟᱨᱚᱠᱛᱤ ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱨᱮ ᱵᱟᱝᱩᱱᱟ, ᱟᱨ “ᱱᱚᱨᱚᱠᱚᱜ ᱫᱚᱨᱡᱟ” ᱚᱱᱟ ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱵᱤᱡᱚᱭ ᱵᱟᱹᱭ ᱫᱟᱲᱮᱭᱟ᱾ ᱡᱤᱥᱩ ᱚᱱᱟ ᱞᱟᱹᱲᱦᱟᱹᱭ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹᱭ ᱠᱮᱫᱟ ᱡᱟᱹᱦᱟᱸ ᱯᱟᱱᱤᱭᱩᱢᱨᱮᱭᱟᱜ ᱞᱟᱹᱲᱦᱟᱹᱭ ᱫᱟᱨᱮ ᱩᱯᱚᱞᱟᱹᱣ ᱟᱠᱟᱱᱟ᱾ ᱯᱟᱱᱤᱭᱩᱢᱨᱮᱭᱟᱜ ᱞᱟᱹᱲᱦᱟᱹᱭ ᱫᱚ ᱯᱚᱱᱨᱚ ᱯᱟᱫ, ᱟᱨ ᱛᱩᱨᱩᱭ ᱯᱟᱫ ᱫᱚ ᱟᱠᱴᱤᱭᱩᱢᱨᱮᱭᱟᱜ ᱞᱟᱹᱲᱦᱟᱹᱭ᱾ ᱠᱨᱤᱥᱴ ᱯᱟᱱᱤᱭᱩᱢ ᱨᱮ ᱛᱤᱸᱜᱩ ᱞᱮᱱᱟ, ᱩᱱᱤᱭᱟᱜ ᱢᱨᱤᱛᱭᱩᱨᱮᱭᱟᱜ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱦᱚᱪᱚ ᱟᱜᱮ ᱴᱷᱤᱠ ᱢᱟᱨᱥᱟᱞᱮᱴᱮ᱾

Seenaa Paaniyemii irraa kaasee hanga seera Dilbataatti jiru, seenaa wal’aansoo siyaasaa fi amantii gaanfa lama bineensa lafa irraa—Pirootestaantizimii fi Ripabilikaanizimii—ti. Lamaan isaanii iyyuu bara 2020 keessatti bineensa waaqeffannaa hin qabne kan boolla gad fagoo keessaa ba’een weeraraman; waraanni gaanfa lameen sun waaqolii siyaasaa fi amantii gulaalizimii addunyaa irratti geggeessan immoo seenaa lakkoofsa keessaa kutaa aayata kudha tokko hanga kudha jahaatti keessatti bakka bu’amee mul’ata.

Bara waraana Yukireen isa bara 2014 jalqabe irraa, hanga duula pirezidaantummaa jalqabaa Doonaald Tiraamp isa bara 2015 eegaleetti, achii hanga du’a gaanfa lamaan bara 2020tti, achii hanga du’aa ka’uu bara 2023tti, akkasumas hanga duula sadaffaa Tiraamp isa Onkoloolessa 15, 2022 jalqabeetti, seenaa kun gara lakkoofsota kudha sadii hamma kudha shaniitti geessa. Lakkoofsota sana keessatti seenaa jechuun Dubbiin raajii Waaqayyoo mul’isu dhugaa raajii warra kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur cufu bakka bu’a.

Dhugaan sun booqannaa Kiristoos gara Qisaariyaa Fiiliphisii keessatti Maatewos boqonnaawwan kudha jaha fi kudha torbatti ibsameera. Keeyyattoota sana keessatti, namni cubbamaa faarfannaa sagaagtuu Xiiros faarfataa seenaa raajii keessatti deebi’a; akkas gochuudhaanis mul’ata hundeessa; kanaanis keeyyattoota sana haala Iyya Halkan Walakkaa keessatti kaa’a; sababiin isaas, iddoo mul’anni hin jirretti sabni ni bada.

> Lafa hin jirretti ummanni ni bada; inni seera eegu garuu ni gammada. Fakkeenya 29:18.

Warri kan ija qaban, garuu arguu hin feene, fi gurra kan qabanii taʼullee dhagaʼuu didan, durboota Laaʼodiiqeyaa gowwoota “zayitii” hin qabne dha. “Zayitiin” jechuun dabalata beekumsaa isa Mulʼanni Yesuus Kiristoos yeroo balballi ayyaanaa cufamuutti dhihaatu keessatti hiikamee mulʼifamuun irraa argamu dha; akkasumas akka Hooseʼaatti, saba Waaqayyoo warri beekumsa didanii fi tuffatan ni badu.

> Sabni koo beekumsa dhabuudhaan barbadaa’an; ati beekumsa waan diddeef, anis si nan dida, akka ati anaaf luba hin taaneef; ati seera Waaqa keetii waan dagatteef, anis ijoollee kee nan dagadha. Hosea 4:6.

> Dubbiin Waaqayyoo akkas jedhee gara koo dhufe; Yaa ilma namaa, ati mana fincilaa gidduu keessa jiraatta; isaan arguuf ija qabu, garuu hin argan; dhaga’uufis gurra qabu, garuu hin dhagahan; isaan mana fincilaatiif. Hisqiʼeel 12:1, 2.

> Innisis ni jedhe, Dhaqiitii kana bira dhaqiitii itti himi: Dhugumaan dhagaʼaa, garuu hin hubatinaa; dhugumaan ilaalaa, garuu hin qalbeeffatinaa. Garaa saba kanaa furdessi, gurra isaanii ulfaadhu godhi, ija isaaniis cufi; akka isaan ija isaaniitiin hin argineef, gurra isaaniitiin hin dhagaʼineef, garaa isaaniitiinis hin hubanneef, hin deebiʼineef, hin fayyineef. Isaayaas 6:9, 10.

> Ergasoonni gara isaa dhufanii, “Ati maaliif fakkeenyaan isaanitti dubbatta?” jedhaniin. Innis deebisee, “Isin dhoksaa mootummaa mootummaa samii beekuun isiniif kennameera; isaanii garuu hin kennamne. Nama qabu hundumaaf ni kennama, inni caalaas ni qabaata; nama hin qabne irraa garuu waan inni qabu iyyuu irraa ni fudhatama. Kanaafuu ani fakkeenyaan isaanitti dubbadha; sababiin isaas, utuu ilaalanii hin argan; utuu dhaga’anii hin dhagayan, yookaanis hin hubatan. Raajii Isaayaas isa, ‘Dhaga’uun ni dhageessu, garuu hin hubattanu; ilaaluunis ni ilaaltu, garuu hin qalbeeffattanu; sababiin isaas onneen saba kanaa ni jabaatte, gurri isaanii dhaga’uuf ni duule, ijoollee isaanii ofii isaaniitiin ni cufatan; akka yeroo tokko ija isaanii tiin hin argine, gurra isaanii tiin hin dhageenye, onnee isaanii tiinis hin hubanne, hin deebi’ine, anis isaan hin fayyisneef’ jedhu, isaan keessatti ni raawwatama. Ijoolleen keessan garuu eebbifamoo dha, waan arganiif; gurri keessanis eebbifamaa dha, waan dhaga’uuf. Dhuguman isinitti nan jedhu, raajonni baay’eenii fi namoonni qajeelonni baay’een waan isin argitan arguu hawwanii, hin argine; waan isin dhageessan dhaga’uu hawwanii, hin dhageenye.” Maatewos 13:10–17.

> “Ergaan hundinuu bara 1840–1844 keessa kennaman amma humnaan ibsamu qabu; namoonni baayʼeen kallattii isaanii waan dhabanif. Ergaan hundinuu waldoota amantii hunda bira gaʼuu qaba.

> “Kiristoosi, ‘Iji keessan waan arganiif eebbifamoodha; gurri keessanis waan dhaga’aniif eebbifamoodha. Dhuguman isinittin jedhu, raajonni baay’eenii fi namoonni qajeelonni waan isin argitan kana arguuf hawwanii turan, garuu hin argine; waan isin dhageessan kana dhaga’uufis hawwanii turan, garuu hin dhageenye’ jedhe” [Maatewos 13:16, 17]. Ijji wantoota bara 1843 fi 1844 keessatti mul’atan sana arge eebbifamaa dha.

> “ᱥᱟᱱᱫᱮᱥ ᱮᱢ ᱠᱟᱱᱟ। ᱟᱨ ᱮᱱ ᱥᱟᱱᱫᱮᱥ ᱫᱚ ᱫᱚᱦᱲᱟ ᱥᱟᱨᱤ ᱠᱟᱛᱮ ᱵᱤᱞᱚᱢ ᱵᱟᱹᱜᱤ ᱛᱟᱢᱟ ᱠᱟᱱᱟ, ᱪᱮᱫᱟᱠ ᱱᱟᱶᱟ ᱥᱚᱢᱚᱭ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱦᱚᱪᱚ ᱦᱚᱪᱚᱜᱼᱟ; ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱫᱚ ᱥᱟᱨᱤ ᱦᱚᱪᱚ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫᱼᱟ। ᱠᱷᱟᱴᱚ ᱚᱠᱛᱚ ᱨᱮ ᱢᱤᱫ ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱦᱚᱪᱚᱜᱼᱟ। ᱤᱥᱚᱨᱟᱜ ᱵᱮᱵᱚᱥᱛᱷᱟ ᱛᱮ ᱢᱤᱫ ᱥᱟᱱᱫᱮᱥ ᱥᱤᱜᱽᱨᱤ ᱮᱢᱚᱜᱼᱟ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱢᱤᱫ ᱡᱚᱨ ᱠᱩᱠᱞᱤ ᱨᱮ ᱵᱟᱰᱟᱭ ᱮᱫᱚᱜᱼᱟ। ᱛᱚᱵᱮ ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱴᱷᱟᱶ ᱨᱮ ᱛᱤᱥᱴᱟᱹᱣᱟ, ᱟᱨ ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱥᱟᱠᱷᱤ ᱮᱢᱟᱜᱼᱟ।” Manuscript Releases, volume 21, 437.

Nuti qo’annoo itti aanu keessatti qorannoo kana itti fufna.

> Mul’anni Yesuus Kiristoos, isa Waaqayyo isaaf kenne, akka inni waanoota dhiʼootti taʼuu qaban hojjettoota isaatti argisiisuuf; innis ergamaa isaatiin ergee hojjetaa isaa Yohannisitti mallatteessee beeksise: innis dubbii Waaqayyoo, dhugaa baʼumsa Yesuus Kiristoos, fi waan hundumaa inni arge dhugaa baʼe. Namni dubbii raajii kanaa dubbisu eebbifamaadha; warri isa dhagaʼanis, waan isa keessatti barreeffaman eegganis eebbifamoo dha: yeroo sun dhihaateera. Mul’ata 1:1–3.

Back to Articles