Article

# Kitaaba Daani’eel - Lakkoofsa Dhibba Tokko fi Shan

Dhiibbaa Wangeelaa Suuta Suuta Daddarbaa Deemu: Dhaloota Kiristoosii Irraa Kaasee Haga Rukuttaa Isxifaanositti

Author

Jeff Pippenger

Published

February 29, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Mata-duree darbe keessatti kakaʼumsi akka Yihudoonni “fannoo irratti” wangeela diduu isaanii “chaappesse” ibse, achiis yeroo Istifaanos dhagaadhaan rukutamee ajjeefametti diduu isaanii irra deebiʼanii mirkaneessan. Kun akkamitti taʼuu dandaʼa? Dhugumatti, Yihudoonni falmii qofa irratti cichan warri seenaa sana keessatti wangeela diduun isaanii adeemsa suuta-suutaatiin raawwatame. Isaan yeroo dhaloota Isaa duraanuu darbamanii turan. Dhaloota Kiristoos irraa jalqabee hanga yeroo Istifaanos dhagaadhaan rukutamee ajjeefametti adeemsi wangeela diduu isaanii suuta-suutaatiin mulʼata.

> “Namoonni isa hin beekan; garuu oduun sun samii gammachuudhaan guutti. Uumamoonni qulqulluun addunyaa ifaa keessaa fedhii caalaa gadi fagoo fi gara laafinaan guutameen gara lafaatti harkifamu. Argamuu Isaa irraa kan ka’e addunyaan guutuun caalaatti ifatti. Olka’iinsa Beetaliheem irra loltoonni ergamootaa lakkoobsa hin qabne walitti qabamanii jiru. Oduu gammachiisaa sana addunyaatti labsuuf mallattoo eegu. Osoo hoggantoonni Israa’el amanannaa isaanii irratti amanamoo ta’anii, gammachuu dhalachuu Yesus labsuu keessatti hirmaachuu danda’u turan. Amma garuu isaan darbamaniiru.” The Desire of Ages, 47.

Dhaloota Yesuus irraa jalqabee hamma du’a Istifaanositti, Wangeelaa Israa’el duriiin tartiibaan didamuu isaa ni mul’ata. Yihudoonni Kiristoosin diduun isaanii adeemsa tartiibaawaa ta’uu isaa beekuun, “diduu isaanii irratti chaappessuu” jechuun fannifamuu isaa irratti, iddoo golgaan mana qulqullummaa irraa tarsa’e sanatti, akkasumas du’a Istifaanos irratti adda baafamuu akka danda’u ni taasisa. Golgaan sun tarsa’uun isaanii amma kaasee saba kakuu Waaqayyoo akka hin taane mallattoo ture; yeroo Istifaanos dhagaadhaan rukutamee ajjeefamettis, Inni Yesuusiin harka mirgaa Waaqayyoo bira dhaabbatee arge; kunis Daani’el boqonnaa kudha lama, lakkoofsa tokko keessatti, balballi araaraa cufamuu isaa kan agarsiisu mallattoo dha. Badiinsi Yerusaalemis akkasuma balballi araaraa cufamuu isaa kan agarsiisu mallattoo dha.

> “Adabbiin Yerusaalem irratti dhufu yeroo gabaabaa qofaaf tursiifamuu danda’a ture; Kristos immoo yommuu ija isaa magaalattii badiisaan murteeffamte irratti dhaabe, inni badiisa ishee qofa utuu hin ta’in, badiisa addunyaa tokkoo illee ni arge. Inni akka Yerusaalem badiisaaf dabarfamteetti, akkasuma addunyaan immoo badiisa isheetiif akka dabarfamtu ni arge. Inni adabbii diinota Waaqayyoo irratti bu’u ni arge. Wantoonni yeroo badiisa Yerusaalemitti raawwataman guyyaa guddaa fi sodaachisaa Gooftaa keessatti irra deebi’amanii ni mul’atu, garuu haala caalaatti nama sodaachisuun.” Review and Herald, December 7, 1897.

Qooda Waaqayyoo qofatu Yerusaalem fannifamuu irratti akka hin balleeffamne dhowwe.

> “ଯିହୂଦୀମାନଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କୁ କ୍ରୁଶରୋହଣ କରାଯାଇଥିବା କାର୍ଯ୍ୟରେ ଯେରୁଶାଲେମର ବିନାଶ ଅନ୍ତର୍ନିହିତ ଥିଲା। କାଲଭେରୀରେ ଝରାଯାଇଥିବା ସେହି ରକ୍ତ ଏହି ସଂସାର ପାଇଁ ଏବଂ ଆସନ୍ତା ସଂସାର ପାଇଁ ସେମାନଙ୍କୁ ଧ୍ୱଂସରେ ଡୁବାଇଦେଇଥିବା ଭାର ହେଲା। ତେଣୁ, ମହାନ ଅନ୍ତିମ ଦିନରେ ମଧ୍ୟ ଏହିପରି ହେବ, ଯେତେବେଳେ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ଅନୁଗ୍ରହକୁ ଅସ୍ୱୀକାର କରିଥିବାମାନଙ୍କ ଉପରେ ନ୍ୟାୟଦଣ୍ଡ ପତିତ ହେବ। ଖ୍ରୀଷ୍ଟ, ସେମାନଙ୍କ ପାଇଁ ଅପରାଧର ଶିଳା, ସେତେବେଳେ ସେମାନଙ୍କୁ ପ୍ରତିଶୋଧକ ପର୍ବତରୂପେ ପ୍ରକାଶିତ ହେବେ। ତାଙ୍କ ମୁଖମଣ୍ଡଳର ମହିମା, ଯାହା ଧର୍ମୀମାନଙ୍କ ପାଇଁ ଜୀବନ, ଦୁଷ୍ଟମାନଙ୍କ ପାଇଁ ଭସ୍ମକାରୀ ଅଗ୍ନି ହେବ। ପ୍ରତ୍ୟାଖ୍ୟାତ ପ୍ରେମ, ଅବହେଳିତ କୃପାର କାରଣରେ ପାପୀ ନଷ୍ଟ ହେବ।” The Desire of Ages, 600.

Badiinsi Waaqayyoo qofaatu yeroo fannoo sanaatti badiisa Yerusaalem fiduu irraa ture.

> “Erga waggoota afurtamaatti dhiʼoo taʼaniif, erga badiinni Yerusaalem Masiihii mataa Isaa Kiristoosiin labsamee booddee, Gooftaan murtii Isaa magaalaa sanaa fi saba sana irratti ni tursiise. Wanti dinqisiisaa taʼe obsa dheeraa Waaqayyoo warra wangeela Isaa didanii fi Ilma Isaa ajjeesanitti agarsiise ture.” The Great Controversy, 27.

Yeroo qulqullina mana qulqullummaa isa dhumaa keessatti, Yesuus yeroo xuraa’ummaan onnee nama balleessu, kan Daani’el raajichi dubbate, hordoftoota Isaa biratti mul’ate Yerusaalem irraa akka baqatan akeekkachiisa dhiheessee ture. Yeroo inni mana qulqullummaa qulqulleesse isa jalqabaa, Yihudoonni mana Abbaa Isaa “holqa hattotaa” akka godhan ibsee ture; yeroo isa dhumaa garuu, “mana keessan” onaa isiniif dhiifameera jedhe. Fannoo dura illee, inni yeroo muraasa keessatti raawwatamuuf jedhu, mana qulqullummaa keessatti yeroo fannifamuu keessatti golgaan addaan citu sun duraan iyyuu akka mana Yihudootaa malee akka mana Waaqayyoo mitiitti beekamtee turte. Obboleettiin White yeroo Kiristoos ibsa sana kenne irratti dubbatti; akkuma ragaan ishee itti fufuuttis, araarri dheeratee waggaa afurtamaaf kenname sana irrattis ni dubbatti.

> Jechoonni Kiristoos lubootaa fi bulchitootaatti, “Kunoo, manni keessan onaa ta’ee isiniif dhiifameera” (Maatewos 23:38), jedhe sun garaa isaanii keessatti sodaa guddaa kaasee ture. Isaan jechuun isaanii akka waan hin yaadnetti of agarsiisan iyyuu, hiikni dubbii kanaa maal akka taʼe jedhu yaadni sun yeroo hundumaa sammuu isaanii keessatti kaʼaa ture. Balaa hin mulʼanne tokko isaan sodaachisaa jira fakkaata ture. Mana qulqullummaa ulfina saba sanaa taʼe, inni baayʼee bareedaa sun, yeroo dhihootti tuullaa diigamaa taʼuu dandaʼaa ree?...

> “Kiristoos bartoota Isaatiif mallattoo badiisa Yerusaalem irratti dhufu kenne, akkasumas akkamitti miliqan itti hime: ‘Yommuu Yerusaalem loltootaan marfamtee argitan, yeroo sana diigamni ishee dhiʼaatee akka jiru beeka. Ergasii warri Yihudaa keessa jiran gara tulluuwwaniitti haa baqatan; warri ishee gidduu jiran keessaa haa baʼan; warri baadiyyaa keessa jiran immoo ishee keessa hin seenin. Kun bara haaloo baafamuu ti, wantoonni barreeffaman hundinuu akka raawwatamaniif.’ Akeekkachiisni kun akka kabajamuuf, waggaa afurtama booddee, yeroo Yerusaalem balleeffamtu kennamee ture. Kiristaanonni akeekkachiisa sanaaf ajajaman, kufaatii magaalattii keessatti immoo Kiristaanni tokko illee hin badne.” The Desire of Ages, 628, 630.

ক্রাইষ্ট ৩১ খ্রিস্টাব্দে ক্রুশবিদ্ধ হয়েছিলেন, এবং প্রায় চল্লিশ বছর পরে, ৭০ খ্রিস্টাব্দে, সাড়ে তিন বছরের অবরোধের পর যিরূশালেম ধ্বংসপ্রাপ্ত হয়। যদি দানিয়েল ৯ অধ্যায় ২৪ পদে সত্তর সপ্তাহ হিসেবে চিহ্নিত অনুগ্রহকালের আরও সাড়ে তিন বছর তখনও অবশিষ্ট থেকে থাকে, তবে ৩১ খ্রিস্টাব্দে ক্রুশের সময় যিরূশালেম কীভাবে ধ্বংসপ্রাপ্ত হয়ে থাকতে পারে? এই আপাত অসঙ্গতিগুলির সমাধান কীভাবে করা যেতে পারে? সবচেয়ে সহজ সমাধান হলো এই সত্যটি চিহ্নিত করা যে, সত্তর সপ্তাহ দ্বারা নির্দেশিত অনুগ্রহকালের সমাপ্তির ক্ষেত্রে, এটিকে অনুগ্রহকালের এক ক্রমবিকাশমান সমাপ্তি হিসেবে বুঝতে হবে। এটি সত্য, কিন্তু সেই ইতিহাসের পথচিহ্নগুলি প্রয়োগ করার ক্ষেত্রে এটি যে-কোনো ভাববাণীমূলক নির্দিষ্টতাকে অপসারিত করে। আমি ব্যাখ্যা করার চেষ্টা করব।

Yoo Pentheqoosteen seera Dilbataa dhihaatu sana, yeroo hoolonni kaan Baabilon keessaa waamaman, kan bakka bu’u yoo ta’e, maaliif waggaa sadii fi walakkaa Pentheqoostee booda wangeelli gara Ormaatti deeme? Duuti Kiristoos moo duuti Isteephaannos mallattoo yeroo qorannaan Israa’el durii itti cufamu dha? Yoo Adventizimii Laa’odiiqeyaa seera Dilbataa dhihaatu sana irratti waldaa ta’uu irraa dhaabbatu, badinni mana qulqullummaa bara 70 keessa ta’e dhuma mana qulqullummaa Adventizimii Laa’odiiqeyaa yeroo seera Dilbataa sanaatti ta’uu isaa bakka bu’eeraa? Wanti akka wal-hin simneetti mul’atu “sarara irratti sarara” hojiirra oolchuudhaan furmaata argata; hojii irra oolmaan sun yeroo itti fayyadamu, ragaan mallattoolee karaa nuun adda baafamaa jiran baay’ee ifaa fi gabaabaa ta’a.

Torban sun kakuu Kiristoos kakuu cimdii mirkaneesse wal-qixa kutaa lamaa, waggaa sadii fi walakkaatti qoodama. Waggaa sadii fi walakkaan jalqabaa cuuphaa Kiristoosiin jalqaba, du’a Isaa irratti xumurama. Cuuphaan mallattoo du’aa fi du’aa ka’uu Isaati; kanaafuu jalqabni yeroo waggaa sadii fi walakkaa sanaa xumura isaa wajjin tokko dha. Yeroo sana keessatti Kiristoos wangeela Yihuudota qofaaf dhiheesse. Xumuri waggaa sadii fi walakkaa sanaa jalqaba waggaa sadii fi walakkaa itti aanu agarsiisa. Jalqabni yeroo lammaffaa waggaa sadii fi walakkaa du’a Kiristoosiin jalqaba; du’a Istifaanosiin xumurama. Yeroo sana keessatti bartoonni wangeela Yihuudota qofaaf dhiheessan.

Yeroon lamaan sun, kanneen sararoota raajii adda addaa taʼan, “sarara irratti sarara” taʼanii walitti fidamuu qabu. Jalqabni fi dhumni lamaan isaanii mallattoo Alfaa fi Omeegaa of keessaa qabu; sababiin isaas seenaa jalqabaa fi seenaa xumuraa tokkoo dha. Yeroon turtii isaanii lamaan wal fakkaataa dha, hojii yeroo lamaan keessatti raawwatamus wal fakkaataa dha. Kiristoos inni Isa Duraa fi Isa Dhumaa taʼe, Uumaa wantoota hundumaa immoo dha; kana keessatti Inni Uumaa Dhugaa ti. Jechi Ibrootaa “dhugaa” jedhamu qubeewwan Ibrootaa sadiin uumame. Qubee jalqabaa, itti aansee qubee kudha-sadaffaa, itti aansuunis qubee xumuraa alifbeetii Ibrootaa walitti makamuun jecha Ibrootaa “dhugaa” jedhamu uumu.

Yeroon waggoota sadii fi walakkaa lamaan isaanii jalqabaa fi dhumaa akka ta’eef Kiristoos qaba; sababiin isaas, Kiristoos yeroo jalqabaa isa duraa keessatti cuuphaasaa irratti jalqaba irratti akka jiru, akkasuma yeroo jalqabaa sanaa dhuma irratti du’a Isaa irratti ni jira. Akkasumas, jalqaba yeroo lammaffaa keessatti Kiristoos du’a Isaa irratti ni jira; dhuma yeroo lammaffaa immoo inni mirga Waaqayyoo dhaabatee jira. Lakkoofsi kudha sadii mallattoo fincilaa dha; yeroo lamaan keessatti, wangeelli qaamaan Kiristoosiin dhiyaate yookaan yeroo lammaffaa keessatti bartoota Isaatiin dhiyaate ta’us, Yihudoonni falmii xixiqqoo kaasan sun ergaa wangeelichaa irratti ni fincilan.

Yeroon lamaan kun yeroo wal fakkaataa qabu; mallattoo Alfaa fi Oomeegaa of keessaa qabu; akkasumas ergaa wangeelaa isa tokkoo fi isuma sana adda baasu. Yeroon lamaan sunis “sarara irratti sararaan” walitti fidamuu qabu. Mala “sarara irratti sararaan” jedhu kun, mala qormaataa roobaa boodaa ti. Inni mala guyyoota dhumaa ti; dhugaanis isa mala kanaan guyyoota dhumaa keessatti adda baafamee hundeeffamu, kan yeroo chaappessuu dhibba afurtamii afur kuma keessatti ilmaan Leewwii qulqulleessu yookaan isaanii irraa xureessuu dha.

> Inni beekumsa barsiisa? Inni eenyutti barsiisa haa hubachiisu? Warra aannaniirraa addaan baafamanii fi harma irraa buqqifamanitti. Ajajni ajaja irra, ajajni ajaja irra taʼuu qaba; sararri sarara irra, sararri sarara irra; as xinnoo, achis xinnoo; afaan daddarbataa fi arraba biraatiin ummata kana ni dubbataatii. Isaanitti inni, “Kun boqonnaa warri dadhaban itti boqotan; kunis haaromsa,” jedhe; taʼus isaan dhagaʼuu hin barbaanne. Garuu dubbii Waaqayyoo isaanitti ajaja irra ajaja, ajaja irra ajaja; sarara irra sarara, sarara irra sarara; as xinnoo, achis xinnoo taʼe; kanaafis akka isaan deeman, dugda duubatti kufan, caccaban, kiyyoo keessa galan, qabaman. Isaayaas 28:9–13.

Aayaanni itti aanu kan Isaayyaas keessatti argamu, namoota qoosaa taʼan kanneen saba Yerusaalem bulchan irratti dubbata. Namoota qoosaa sanaaf, “boqonnaa fi haaromsi” (“rooba boodaa”), isa isaan “dhagaʼuu” didan, isa isaan “deemu, gara duubaatti kufu, cabu, kiyyoo keessatti qabamu, fi fudhatamu” godhudha. Qorumsi sun afaan biraatiin isaaniif dhiyaate; sababiin isaas Eliyaas, Yohaannis Cuuphaan, fi Wiiliyaam Miiler seenaa isaanii keessaa manneen barnoota tiyoooloojii keessatti leenjifamanii hin turre. Ergaan rooba boodaa kan Adventizimii Laaʼoodiqiyaa qoru, ergaa hojii irra oolmaa “sarara irratti sararaa”tiin uumamudha.

Yommuu jalqabaa waggaa sadii fi walakkaa torban Kiristoos kakuu itti jabeesse sana yoo waggaa sadii fi walakkaa lammaffaa irra kaa’ame, ifa raajii sammuu gaafataa keessatti wal-faallaa fakkaatan kam iyyuu ibsu ni arganna. Torban sunis yeroo Ergamaan Kakuu kakuu jabeessuuf ture, akkuma Kakuu Qulqulluu keessatti jiru kakuuwwan dhiigaatiin jabaachuu qabu. Cuuphaan Kiristoosii fi fannifamuun isaa, akkasumas dhagaan tumamuun Istifaanos hundinuu dhiiga agarsiisu. Sararoonni lamaan sun dhiiga kakuu bakka bu’u; sararoonni sunis kakuu sana jabeessaa jiru.

Yommuu “sarara irratti sararaan” walitti fidamanitti, cuuphaan fi fannifamuun mallattoo karaa isa jalqabaa dha; fannifamuun fi dhagaan tumamuun Istifaanos immoo mallattoo karaa isa dhumaa dha. Yommuu isaan sarara tokko keessatti walitti qabamanitti, fannoon fi yeroo du’a Istifaanositti Miikaa’el ka’uun isaanii akka dhugaa baatota lamaatti mul’atu; isaanis Yihuudonni wangeela diduu isaanii cimsanii chaappessu. Duuti Kiristoos, akkasumas duuti duuka-buuticha isaa Istifaanos, yeroo sararoonni lamaan walitti makamanitti Faasikaa dha. Guyyaa sadii booddee Kiristoos akka dhiheessa Mataa Firii isa Jalqabaa ta’ee kaafama.

> Amma amma Kiristoos duʼaa keessaa kaafameera; warra raftanii keessaa firii jalqabaa taʼeera. 1 Qorontos 15:20.

Ayyaana Faasikaa fi ayyaana Mataa Midhaanii guyyaa sadaffaatti gidduutti jalqabni ayyaana Buddeena Hin Dammaqinii jira. Buddeenni hin dammaqne “hin ka’u”; Kiristoosis guyyaa lammaffaatti hin kaane; guyyaa sadaffaatti ka’e. Fayyadama “sarara irratti sarara” keessatti Kiristoosii fi Istiifaanos wal faana du’u; garuu du’aa ka’uun Istiifaanos Kiristoos booda ta’a, sababni isaas du’aa ka’uu mataa midhaanii keessatti tartiiba tokko jira.

> Men i hans egen ordning: Kristus som førstgrøden; derefter de, som hører Kristus til, ved hans komme. 1 Korintherbrev 15:22.

Ayyaanonni birraa wal irraa addaan baasuun hin dandaʼamu; sababiin isaas isaan walitti dhufuudhaan walitti hidhata kallattiidhaan qabu. Hiika kanaan, Pentekoosteen seera Dilbataa dhufuuf jedhu bakka buʼa; yeroo sanatti lammata dhangalaʼuun Hafuura Qulqulluu ni taʼa, sagaleen lammaffaanis Mulʼata boqonnaa kudha saddeet keessaa yeroo sana warra yeroo ammaa wangeela hin beekne keessaa baʼanii Baabilon keessaa akka bahan ni waama. Jechi “Baabilon” jedhu jecha “Baabel” jedhu irratti hundaaʼeera; hiikni isaas burjaajii jechuudha; sababni isaas kufaatii Baabel keessatti Waaqayyo afaanota wal burjaajesse, Pentekoostetti immoo Waaqayyo burjaajii afaanotaa duubatti deebisee wangeela gara biyya lafaa geessuuf ni hojjeta. Kanaafuu Pentekoostee fi seerri Dilbataa wal qixxaatu.

Pentecosxeettiitti kennaan afaanota adda addaa bartootaaf kenname; garuu ergaan isaanii yeroo sana ammas Yihudoota qofa irratti daangeffamee ture. Yommuu sararoonni lamaan walitti fidaman, Pentecosxeettiin waggaa 34 keessatti ta’a; yeroo sana Istifaanos dhagaan tumamee ajjeefame, akkasumas wangeelli sana booddee gara warra yeroo ammaatti wangeelicha hin beekneetti geeffame.

Istiphanos warra “dhufaatii Isaa irratti” duʼaa kaafaman ni bakka buʼa; isaan garuu Isaa wajjin duʼaniiru. Aarsaan Firii Duraa duʼaa kaʼuu Kiristoos guyyaa sadaffaatti taʼe ni agarsiisa; akkasumas jalqaba Ayyaana Torbanootaa, isa Ayyaana Pheenxeqoostee jedhamus, ni mallatteessa; ayyaanichi immoo ajajawwan Kurnan Siinaa irratti kennamuu isaanii yaadachiisa.

Onkoloolessa 22, 1844, fannifamtii wajjin wal simata; sababiin isaas, ragaa biro keessaa obboleettiin White abdii kutannaa duuka-buutonni fannifamuu booddee qaban abdii kutannaa Onkoloolessa 22, 1844 booda dhufe wajjin wal simsiteetti. Fannifamuunis ta’e Onkoloolessa 22, 1844, lamaan isaanii seera Dilbataa yeroo dhihoo dhufu duraan agarsiisu. Pheenxeqoosteenis akkasuma seera Dilbataa yeroo dhihoo dhufu keessaa fakkeenya; garuu Pheenxeqoosteen guyyaa shantamii lama fannifamuu booddee dhufe. Fannifamuun, isa Faasiikaadhaan duraan agarsiifame, ayyaanota tartiiba isaanii jalqabsiisa; ayyaanotni kun karaa durii Israa’el durii halkan ergamaan du’aa Gibxii irra ce’ee darbe irraa jalqabee hamma seerri kennamutti jiru yaadachiisu. Ayyaanotni kun addaan baafamummaa isaanii mataa isaanii yoo qabaatan illee, wal irraa hin cinne jechuun walitti hidhata cimaadhaan wal qabatu. Kanaafuu, guyyoota shantamii lama guutuu Faasiikaa irraa kaasee hamma Pheenxeqoosteetti jiran akka mallattoo karaa tokkoo qofaatti fayyadamuun sirrii dha.

Kanaafuu kanaaf, fannoo, duuti Istifaanos, fi Phentekoosteen hundinuu seera Dilbataa dhihoo dhufu sana duraan agarsiisu; yeroo sanatti murtiin raawwachiisaa adeemsa-qabeessa Baabilon Ammayyaa irratti ni jalqaba, akkuma sagaleen lammaffaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeet keessaa hoolota Waaqayyoo kanneen biroo Baabilon keessaa waamuu jalqabu. Mallattoo karaa sana irratti murtiin raawwachiisaa Yerusaalem irra ga’e; ta’us Waaqayyo araara Isaa keessatti barbadaa’inni dhugaan mana qulqullummaa fi magaalaa irratti dhufu akka ture fannoo irraa waggaa afurtama jechuun ni danda’amu jechuunii hamma bara 70tti ture ni tursiise. Barbadaa’inni Yerusaalem durii jalqaba murtii raawwachiisaa adeemsa-qabeessa isa yeroo “gantummaan biyyaalessaa badiisa biyyaalessaa hordofamu” Ameerikaa keessatti jalqabu bakka bu’a.

ସତ୍ୟ ଦୁଇଜଣଙ୍କ ସାକ୍ଷ୍ୟ ଉପରେ ସ୍ଥାପିତ ହୁଏ, ଏବଂ ତିନି ଓ ଅଧା ବର୍ଷର ଦୁଇଟି ରେଖାରେ—ଯେଉଁଥିରେ ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ଚୁକ୍ତିକୁ ସ୍ଥିର କରିଥିଲେ—ଆମେ ଏକ ମୃତ୍ୟୁ ଓ ପୁନରୁତ୍ଥାନର ଦୁଇଜଣ ସାକ୍ଷୀକୁ ପାଉଁ, ଯାହା ସେହି ଇତିହାସ ସହ ସମ୍ବନ୍ଧିତ, ଯାହା ଶୀଘ୍ର ଆସୁଥିବା ରବିବାର ନିୟମକୁ ଚିହ୍ନିତ କରେ। ପ୍ରକାଶିତବାକ୍ୟ ଅଧ୍ୟାୟ ଏଗାରରେ ସେହି ରବିବାର ନିୟମକୁ “ବଡ଼ ଭୂମିକମ୍ପର ଘଣ୍ଟା” ବୋଲି ଚିହ୍ନିତ କରାଯାଇଛି। ସେହି “ଘଣ୍ଟା” ସେହି ଦୁଇଜଣ ସାକ୍ଷୀଙ୍କ ସହ ସିଧାସଳଖ ଭାବେ ସଂଯୁକ୍ତ, ଯେଉଁମାନେ ତିନି ଓ ଅଧା ବର୍ଷର ସାକ୍ଷ୍ୟ ଦେଇଥିଲେ। ସେମାନଙ୍କର ସାକ୍ଷ୍ୟ ସେମାନଙ୍କର ମୃତ୍ୟୁ ଓ ପୁନରୁତ୍ଥାନରେ ଶେଷ ପାଏ।

Ragaa isaanii waggaa sadii fi walakkaa turan, kan booda duʼaa fi duʼaa kaʼuu isaanii, duʼaa fi duʼaa kaʼuu Yesusii fi Istiifaanos lamaanin bakka buufameera; jechuunis, “sarara irra sararaan,” Istiifaanos Kiristoos wajjin akka duʼaa kaafameetti bakka buufameera. Ayyaana Firii Duraa keessatti, aarsaan gurguddoo lama ni dhihaatan.

Inni tokko hoolaa mudaa hin qabne ture, inni kaan immoo kennaa garbuu ture. Garbuun sanyii booddee dhufu bakka buʼe, hoolaan immoo Kiristoosin bakka buʼe. Kiristoos guyyaa sadaffaatti duʼaa kaafame, Istifaanos immoo warra isa booddee dhufan bakka buʼe; garbuunis sanyii booddee dhufu bakka buʼe. Dhuga-baatonni lamaan Mulʼata boqonnaa kudha tokko keessatti waggaa sadii fi walakkaadhaaf dhugaa baʼan; sana booddee ni ajjeefaman, ergasii immoo guyyaa sadii fi walakkaa booddee duʼaa kaafaman. Dhuga-baatonni lamaan kun Kiristoosiin fakkeenya isaanii argatanii turan; inni Mataa Muraasa Duraa ture; isaanis kuma dhibba tokko fi afurtamii afur bakka buʼu, warri isaanis Mataa Muraasa Duraa dha.

> Anis nan ilaale, kunoo hoolichi Xiyoon tulluu irra dhaabatee ture; isa wajjinis kuma dhibba afurtamii afur turan; maqaan Abbaa isaa immoo adda isaanii irratti barreeffamee ture. Sagalee samii irraa dhufu nan dhaga’e; innis akka sagalee bishaanota baay’ee, akka sagalee kakuu guddaa ture; sagalee warra kiraara taphatanii kiraara isaanii irratti taphachaa jiranis nan dhaga’e. Isaanis teessoo mootummaa duratti, bineensota afurii fi maanguddoota durattis akka faarfannaa haaraa tokkootti faarfatan; namni tokko iyyuu faarfannaa sana barachuu hin dandeenye, garuu kuma dhibba afurtamii afur warra lafa irraa furaman qofa. Isaan kun dubartoota wajjin of hin xureessine; bikroota waan ta’aniif. Isaan kun hoolicha bakka inni dhaqutti isa duukaa bu’u. Isaan kun akka mootummaa jalqabaatti namoota keessaa Waaqayyoofii fi hoolichaaf furaman. Afaan isaanii keessattis gowwoomsaan tokko iyyuu hin argamne; isaan teessoo mootummaa Waaqayyoo duratti mudaa hin qaban. Mul’ata Yohaannis 14:1–5.

Ayyaanni garbuu ayyaana Firii Duraa irratti dhihaate, midhaan itti aanu kan bakka bu’u ture; akkasumas Isxiifaanos waggaa 34 keessatti du’a Kiristoos waggaa 31 keessatti ta’e hordofe; garuu, “sararaan sarara irratti” taʼus, mallattoo daandii tokko irratti duʼan. Aarsaa firii duraa wajjin walqabatee, Kiristoos hoolaa qalame ture; Isxiifaanos immoo garbuu ture. Akka Phaawulos jedhutti, “Kiristoos” jechuun “firii duraa warra rafanii ti”; ergasii immoo “boodas warri yeroo dhufaatii isaa kan Kiristoos taʼan.” Kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur firii duraa dha; isaanis warra “Hoolicha eessa illee deemetti isa duukaa buʼan” dha.

Mul’ata guddaa Mul’ata boqonnaa kudha tokkoo keessatti ibsame sana keessatti, dhugaa baatonni lamaan waggaa sadii fi walakkaa raajii dubbachaa turan, ergasii ajjeefamanii guyyoota sadii fi walakkaa daandii irratti ciisanii turan, du’aa kaafamu. Isaanis warra Isxiifaanosiin bakka bu’amanidha; innis karaa raajii Yesus wajjin, garuu akkasumas Yesus booda, du’aa kaafame. Kanaafuu bineensa boolla gad fagoo keessaa ol ba’e sanaan erga ajjeefamanii booddee “guyyoota sadii fi walakkaa” keessatti du’aa kaafamu. “Sa’aatii” isuma keessatti, yeroo isaan du’aa kaafamanitti, akka mallattoo ta’aniif gara samii ol ba’u. Adeemsi du’aa isaanii keessaa kaafamuu fi ol ba’uu isaanii Dubbii raajii Waaqayyoo keessatti of eeggannoodhaan ibsameera; innis du’a dhugaa Isxiifaanos keessaa fakkeenya isaanii argisiisuu isaanii ni dabalata; kanaanis du’a hafuuraa dhugaa baatota lamaan irratti raawwatamu bakka bu’u; yeroo isaan sochii Laa’odiiqeyaa ergamaa sadaffaatii irraa gara sochii Filadelfiyaa ergamaa sadaffaatti jijjiiramanitti.

Nuyi kana itti aanu keessatti qo’annoo kana itti fufna.

> “Wantiin tokko mirkanaaʼaadha: Adventistoonni Guyyaa Torbaffaa warri alaabaa Seexanaa jala dhaabatan, dura dursee amantii isaanii akeekkachiisotaa fi ifannaa qajeelchaa Dhuga-baatota Hafuura Waaqayyoo keessatti qabaman irratti ni dhiisu.”

> “Waamichi qulqullina guddaa fi tajaajila irra caalaa qulqulluu ta’eef godhamu in taasifama, fuuldurattis ni taasifama. Namoonni tokko tokko amma yaadawwan Seexanaa dubbachaa jiran gara qalbii isaanii ni deebi’u. Warri iddoo amantaa barbaachisaa ta’e keessatti hojii itti amanamanii jiran tokko tokko dhugaa yeroo ammaatiif ta’e hin hubatan. Ergaan sun isaaniif kennamuu qaba. Yoo isaan isa fudhatan, Kiristoos isaan ni simata; isa wajjinis hojjettoota waliin hojjetan isaan ni godha. Garuu yoo ergaa sana dhaga’uu didan, faajjii gurraacha Bulchaa Dukkanaa jalatti dhaabbata isaanii ni fudhatu.

> “Ani akka dubbadhu nan barsiifame, dhugaan gatiin guddaan yeroo kanaaf ta’e sammuu namootaa keessatti ifatti caalmaa irraa gara caalmaa ifa taʼaa akka banamu. Hiika addaa keessatti dhiironnii fi dubartoonni foon Kiristoos nyaatanii dhiiga isaa dhuguu qabu. Hubannoon ni guddachaa deema; dhugaan babalʼina yeroo hundumaa dandaʼu waan taʼeef. Inni dhugaa jalqabeessuun Waaqayyoo taʼe warra isa beekuudhaaf itti fufan wajjin tokkummaa isaatti caalmaa irraa gara caalmaa dhiʼaataa deema. Uummanni Waaqayyoo dubbii isaa akka buddeena mootummaa samii fudhatanitti, bahuun isaa akka ganamaa qophaaʼe taʼuu isaa ni beeku. Akkuma qaamni yeroo nyaanni nyaatamu humna qaamaa argatu, isaanis humna hafuuraa ni fudhatu.”

> “Waaqayyo yeroo ijoollee Israa’el garbummaa Gibxii keessaa baasee, lafa onaa keessa isaan geggeessee Kaana’aanitti galchetti, karoora isaa guutummaatti hin hubannu.

> “Yommuu nuti ifa waaqayyoo kan wangeela keessaa ibsu walitti qabnu, ilaalcha caalaatti ifa taʼe waaʼee sirna Yihuudotaa ni arganna; akkasumas dhugaawwan isaa barbaachisoo taʼan caalaatti gadi fageenyaan ni dinqisiifanna. Qorannoon keenya dhugaa irratti geggeeffamu amma iyyuu guutuu miti. Nuti ifa keessaa xurree muraasa qofa walitti qabneerra. Warri guyyaa guyyaadhaan Barreeffama Qulqulluu hin baranne rakkoolee sirna Yihuudotaa hiikuu hin dandaʼan. Isaan dhugaawwan tajaajila mana qulqullummaa keessatti barsiifaman hin hubatan. Hojii Waaqayyoo hubannaa addunyaa kanaatiin karoora isaa guddaa irratti qabaatamuun gufachiifama. Jireenyi fuulduraa hiika seerota Kiristoos, inni utubaa duumessaa keessa dhokfamee saba isaatiif kenne sana, ni mulʼisa.” Spalding and Magan, 305, 306.

Back to Articles