Article

# Seenaa Dhoksaa Lakkoofsa Afurtamaa — Lakkoofsa Ja’a

Kudha Tokkoo fi Tokko keessaa keessaa jechuun kudha tokko.

Author

Jeff Pippenger

Published

April 2, 2026

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Yommuu nuti seenaa dhokataa kana qorachuu jalqabnu, sararoota raajii keessaa fi alaa kan yeroo ammaatti akka isaan seenaa yeroo xumuraa irraa jalqabee hamma seera Dilbataa kan lakkoofsa afurtamii tokko keessatti argamutti wal-simuutti hubataman, ilaalla. Sararri keessaa seenaa raajii sanaa Kitaaba Mul’ataa boqonnaa kudha tokko fi lakkoofsa kudha tokkoon mallatteeffameera. Sararri alaa immoo Kitaaba Daani’el boqonnaa kudha tokko lakkoofsa kudha tokkoon mallatteeffameera. Sararri alaa Daani’el 11—lakkoofsi kudha tokko seenaa keessatti bara 2014tti dhufeera; sararri keessaa Mul’ata 11—lakkoofsi kudha tokkommoo Mudde 31, 2023 irratti seenaa keessatti dhufeera. Sararri alaa gaanfa Republican kan bineensa lafaa bakka bu’a; sararri keessaas gaanfa Protestant kan bineensa lafaa bakka bu’a.

## Yunaayitid Isteeṭs

ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟର ପୁସ୍ତକ ଶେଷ ଦିନମାନଙ୍କର ବିଷୟ ଭାବରେ ଗୋଟିଏ ପ୍ରମୁଖ ଜାତିକୁ ଚିହ୍ନଟ କରେ। ସେହି ଜାତି ହେଉଛି ପୃଥିବୀର ପଶୁ, ଯେ ସମୁଦ୍ରର ପଶୁ ରୂପୀ ପାପାଲ ଶକ୍ତିକୁ ସମସ୍ତ ଜଗତ ଦ୍ୱାରା ଉପାସନା କରାଇବାକୁ ବାଧ୍ୟ କରେ। ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟର ପୁସ୍ତକ ଗୋଟିଏ ପ୍ରମୁଖ ଜାତି, ଦଶ ଜାତିର ଗୋଟିଏ ମହାସଂଘ ଏବଂ ଗୋଟିଏ ଜାଲିଆତି ଚର୍ଚ୍ଚକୁ ଚିହ୍ନଟ କରେ। ସେହି ଜାତି ହେଉଛି ଯୁକ୍ତରାଷ୍ଟ୍ର ଆମେରିକା, ତ୍ରୟୋଦଶ ଅଧ୍ୟାୟର ପୃଥିବୀର ପଶୁ; ଜାଲିଆତି ଚର୍ଚ୍ଚ ହେଉଛି ତ୍ରୟୋଦଶ ଅଧ୍ୟାୟର ସମୁଦ୍ରର ପଶୁ; ଏବଂ ଅଶୁଭର ବାଇବେଲୀୟ ଦଶ-ରାଜା ମହାସଂଘ ହେଉଛି ସଂଯୁକ୍ତ ରାଷ୍ଟ୍ର ସଂଘ। ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ ଷୋଳ ଅଧ୍ୟାୟରେ ନାଗ, ପଶୁ ଏବଂ ମିଥ୍ୟା ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବକ୍ତା ଭାବେ ପ୍ରତିନିଧିତ ଏହି ତିନୋଟି ଶକ୍ତି, ବିଶ୍ୱକୁ ଆର୍ମାଗେଡନ ଦିଗକୁ ନେଇଯାନ୍ତି।

Isaan tokkoon tokkoon isaanii Dani’el boqonnaa kudha tokko, lakkoofsa afurtamaa hanga afurtama shaniitti keessatti eenyummaa isaanii argisiifamu; achitti waldaan sobaa lakkoofsa afurtama shan keessatti galaanota gidduutti fi tulluu qulqulluu ulfina qabeessa taʼe gidduutti dhuma ishee ni gaʼa; kunis akka teessuma lafaa Armaagedoon Mulʼata keessatti ibsame wajjin wal sima. Lakkoofsi afurtamni bara 1798 keessatti jalqaba; yeroo bineensi galaanaa, jechuunis waldaan sobaa, madaa duʼaa fudhate; kutaan sunis bineensa galaanaa sana kaafamee deebiʼee jiraatuun, inni sagaagaltuu Mulʼata kudha torbaa taʼe, yeroo lammaffaaf duʼuun xumurama; kanaan kutaan sun iddoo itti jalqabettiuma xumurama. Sabni mootummaa isa guddaan kitaaba Mulʼataa fi Dani’el lamaan keessatti Ameerikaa Gamtoomanii dha; inni bineensa lafa keessaa Mulʼata kudha sadii, boqonnaa fincilaati. Bineensi lafa keessaa kun akkasumas raajii sobaa Mulʼata boqonnaa kudha jaha keessatti ibsame dha; Dani’el kudha tokko lakkoofsa afurtama keessattis gaariiwwan waraanaa, dooniiwwanii fi abbootii fardeenii dha.

## Dhugaa Walakkaa Dhugaa Gonkumaa Miti

Biyya inni Danielii fi Mul’ata keessatti guyyoota dhumaatti dhimma isaa ta’e Ameerikaa dha; Daniel boqonnaa kudha tokko immoo pirezidaantii isa dhumaa saba sanaa addatti ibsuudhaan jalqaba. Dhugaan kun dhugaa Macaafa Qulqulluu keessatti hundeeffameedha; kan Laa’odiiqeyaa Adventistoota Guyyaa Torbaffaa ta’an immoo dhugaa walakkaa tokko duubatti dhokachuudhaan didan. Dhugaan walakkaa isaan dhimma kana irratti duubatti dhokatan kun, Ameerikaan bineensa lafaa Mul’ata boqonnaa kudha sadii keessaa ta’uu ishee, akkasumas raajii sobaa boqonnaa kudha jaha keessaa ta’uu isaa irratti walii galuu isaanii ti; garuu Donald Trump guyyoota dhumaatti dhimma ijoo raajii Macaafa Qulqulluu keessaa tokko ta’uu isaa arguuf ni didu. Waaqayyo gonkumaa hin jijjiiramu; yeroo Inni Gibxii wajjin hojjetetti, seenaa raajii keessatti Fara’oon dhimma ijoo ture; achiis Baabilon wajjin, Nebukadnezar fi Beelshaazaar maqaa isaanii ni waamaman. Qiiros maqaan isaa ni waamame. Daariyos maqaan isaa ni waamame. Macaafni Qulqulluun bulchaa dhumaa bineensa lafaa sanaa addatti ni ibsa; kunis waamicha tasaa miti. Adveentizimiin Ameerikaan raajii yeroo dhumaa keessatti eenyu akka taate ni beeka; garuu Waaqayyo yeroo hunda haala raajii hundumaa keessatti saba sanaa fi hogganaa isaa akka dubbatu argu hin danda’u; seenaaleen qulqulluun duraanii hundinuu immoo guyyoota dhumaa sana ni fakkeessu.

## Xumura Dhumaa Keessatti Malakata

Donald Trump jechuun mul’ata dhumaa Daniel keessatti mata-duree jalqabaa dha; mul’atichi kunis xumura mul’atawwan raajii hundaati; kunis kitaaba Daniel qofa keessatti utuu hin taane, Macaafa Qulqulluu guutuu keessatti.

Mata-dureen mul’ata isa dhumaa seenaa raajii keessatti Dubbiin Waaqayyoo dhiyeessu Donald Trump dha. Inni mallattoo tarkaanfiiwwan raajii alaa kan bara dhumaa, seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa keessaa adda baasu dha. Inni akkasumas hidhaa sarara keessaa kan dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma ta’an adda baasu fi hundeessu dha. Dhibbi tokkoo fi afurtamii afur kumni gaanfa Pirootestaantii isa bineensa lafaa Mul’ata boqonnaa kudha sadii irratti argamu dha; Donald Trump immoo gaanfa Riphaabilikaanii bineensa sana keessaa bakka bu’a. Bineensi sun Heera mootummaa Ameerikaa dha; kunis mootummaa riphaabilikaanii heera-qabeessaatiin bakka bu’ee, jalqabatti gaanfa lamaan gidduutti addaan-bahiinsa kaa’e, garuu dhuma irratti gaanfa lamaan suuraa bineensa galaanaa paappaasummaa ta’e keessatti tokko godha.

Obboleettiin Waayitii xumuraa Dilbata seera waliin fakkeenya warqee Daniel boqonnaa sadii keessa jiru irra deddeebiin wal qabsiifti; kanaaf, Nebukadnezaar eenyuun bakka buʼa? Adveentizimiin Ameerikaa, bineensa lafa keessaa Mulʼata boqonnaa kudha sadii keessaa jedhu akka taʼe si beeksisa; kunis akka jechuun Baabilonii kan Shaadraak, Meeshaak fi Abednego ibidda keessa galche akka taʼe adda baasuu wajjin wal qixa. Macaafni Qulqulluun seera Dilbataa irratti itti gaafatamaa kan ture Nebukadnezaar akka taʼe adda baasa; kanaaf, yoo inni yeroo seerri Dilbataa dhufuuf jiru sun gaʼutti bulchaa taʼe pirezidaantii miti taʼe, Nebukadnezaar eenyu?

## Sadii

Mul’anni Daani’el inni dhumaa, jechuunis mul’ata laga Hiddeqeel, boqonnaawwan sadiitti qoodama; tokkoon tokkoon isaanii amala ergamoota sadii Mul’ata boqonnaa kudha afur keessaa wajjin wal-simu. Boqonnaawwan sadan kun ergamaa jalqabaa, lammaffaa, fi sadaffaa bakka bu’u; garuu akkasumas ergaa Daani’el inni dhumaa illee bakka bu’u. Ergaan isaa inni jalqabaa, kan boqonnaa tokko keessaa, ergamoota sadan Mul’ata boqonnaa kudha afur illee bakka bu’a; kanaanis mallattoon Alfaa fi Oomeegaa boqonnaa tokkoo fi mul’ata laga Hiddeqeel irratti kaa’ama.

Mul’ata inni dhumaa Daani’el jecha Ibraayisxi “dhugaa” jedhamu irratti hundaa’eera; jechi sun qubee afaan Ibraayisxiitiin qubee jalqabaa, isa kudha sadii ffaa, fi isa dhumaa jechuun qubee digdamii lammaffaa irraa ijaarameera. Boqonnaan kudhaffaan Daani’el akka barataa raajii ta’e kan ibsu yoo ta’u, inni guyyaa digdamii lammaffaatti Laa’odiiqeeyaa irraa gara Filadelfiyaatti jijjiirama. Ergasii Daani’el dabalata beekumsaa banamee mul’atu, kan boqonnaa kudha lammaffaa keessatti bakka bu’e, hubachuuf humneeffama. Boqonnaaleen mul’ataa jalqabaa fi dhumaa Daani’el akka mallattoo nama kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii, warra dhugumaan barattoota raajii ta’anitti adda baasu.

> “Namni guddinni sammuu namaa hammam iyyuu haa ta’u, ifa guddaa argachuuf jechuun Qulqulluu Kitaabota gadi fageenyaan fi ittisaa ta’een qoruun akka hin barbaachifne, yeroo tokkoof iyyuu hin yaadin. Akka sabaatti, tokkoon tokkoon keenya barattoota raajii taanee akka jiraannu waamicha qabna.” Testimonies, volume 5, 708.

Boqonnaan tokkoo dhugoota mul’ata laga Hiddeqelii walfakkaatan ni ibsa; boqonnaan jalqabaa mul’ata laga Hiddeqelii immoo dhuguma walfakkaataa sana akka boqonnaa isaa sadaffaa fi isa dhumaa ta’etti ni ibsa. Kitaabni Daani’el mallattoo Alfaa fi Oomeegaa ni qaba; sababni isaas boqonnaan tokkoon adeemsa qormaata sadarkaa sadii kan wangeela bara baraa ni ibsa, akkasumas boqonnaan kudha lamaanis ni ibsa. Ergasii boqonnaawwan sadii kan mul’ata dhumaa Daani’el ijaaran keessaa, boqonnaan jalqabaa alfaadha, boqonnaan sadaffaan immoo oomeegaadha. Kunis qormaata jalqabaa Daani’el waa’ee nyaata maal akka nyaatuu wajjin, akkasumas qormaata isaa sadaffaa fi isa dhumaa yeroo waggoota sadii booddee Nebukadnezaariin itti murtaa’e wajjin wal simata. Qormaanni alfaa kan Daani’el boqonnaa tokkoo mala qo’annoo Macaafa Qulqulluu irratti ture; kunis nyaata Baabilonii yookaan nyaata kuduraa filachuu irratti fakkeenyaan ibsameera.

Amanamummaa Daani’eel “sarara irratti sararaan” jedhamuun itti fayyadamaa tureen, “waan hundumaa ogummaa fi hubannaa keessatti mootichi isaan gaafate hundumaa keessatti, inni isaan warra falaasama raagaa hojjetanii fi warra urjii ilaallan mootummaa isaa guutuu keessa jiran hundumaa irra dachaa kudhan wayyaoo ta’anii argate.” Boqonnaa kudha lamaan oomeegaa keessatti, yeroo Dubbiin raajii hiikamee banamu, warri ogeeyyiin waan hundumaa ogummaa keessaa hubatan isaanuma dabalamu. Boqonnaan kudha lamaan oomeegaa boqonnaa tokkooti, akkasumas oomeegaa boqonnaa kudhanii, alfa mul’ata Hiddeqeel ti. Alfa boqonnaa kudhan sana keessatti, Daani’eel muuxannoo hafuuraa keessa qubatee jira; kunis boqonnaa kudha lamaan keessatti warri ogeeyyiin muuxannoo sammuu keessatti qubachuu wajjin wal sima. Boqonnaan tokko akka jabeessee agarsiisutti, dhugaa keessatti hafuuraanii fi sammuudhaan qubachuun akka barataan raajii chaappaa argatuuf danda’u kan dandeessisu mala qorannaa macaafa qulqulluu dha.

Barattoota raajii dhugaa bara dhumaatti argaman kan bakka bu’an Daani’eelii fi namoonni sadan sun, warra ogeeyyii dha; isaan beekumsi yeroo dhumaatti bara 1989 banamee dabale qofa utuu hin ta’in, dabalata beekumsaa 9/11 irrattis ni hubatu. Xumura irratti, isaan dabalata beekumsaa kan hin haguugamin Muddee 31, 2023 irratti ni hubatu.

Ifa raajii ifa raajii Waaqayyoo raajii barbaadu keessatti, isaan sochii Laaʼodiiqeyaa Adventistii Guyyaa Torbaffaa kan dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma keessaa gara sochii Filadelfiyaa kan dhibba tokkoo fi afurtamii afur kumaatti geeddaramu. Yeroo geeddaramni sun taʼutti, isaan warra mulʼata daawwitii jalaa baqatan irraa addaan baafamu.

## Ergaa Fincila Namaa

Boqonnaa kudhanii fi kudha lamaan namoota kuma dhibba afurtamii afur ilaallatu; isaanis keessatti bu’uura dhugaa keessatti tarkaanfii jalqabaa fi sadaffaa ta’u. Erga humna argatanii muuxannoo keessaa mul’ata daawwitii boqonnaa kudhaniitiin, akkasumas hubannoo Daniel kudha lamaan kan mallattoo irraa hiikameen ibsamananii booda, ergaa fincilaa namaa labsuu qabu. Ergaan fincilaa namaa kitaabota Danielii fi Mul’ataatiin bakka bu’a; ergaan fincilaas keessatti caasaa raajii mootummoota raajii Macaafa Qulqulluu keessatti, kan Daniel keessatti dhihaate, keessa kaa’ama. Fakkeenyi raajii ragaa fincilaa namaa kan kitaaba Daniel keessatti argamu guutummaatti boqonnaa kudha tokko keessatti bakka bu’a. Boqonnaan kudha tokko seenaa dha; inni xumura Baabilonii fi jalqaba Meedotaa fi Faaresotaa irraa jalqaba. Kanaafuu madaa du’aa Baabilon irraa jalqaba; kunis madaa du’aa paaphaasummaa kan bara 1798 keessatti argame fakkeessa. Yommuu madaan du’aa paaphaasotaa seera Dilbata dhufuuf jiruun fayyu, isheen mataa waldaa sadiin walitti makame kan bineensa guddaa, bineensaa fi raajicha sobaa taati. Sana booda isheen dubartii bineensa yaabbattu kan Mul’ata kudha torba keessatti argamtu dha; dubartii sanas adda ishee irratti “Baabilon Guddittii” jechuun barreeffameera. Seera Dilbata dhufuuf jirutti madaan du’aa Baabilonii fi paaphaasummaa lamaan isaanii iyyuu ni fayya.

Ⲡⲓϫⲓⲛⲕⲱⲧ ⲛ̀ⲑⲣⲱⲙⲓ, ⲉⲧⲁϥⲉⲣⲡⲁⲣⲁⲥⲧⲁⲥⲓⲥ ϫⲓⲛ ⲡ̀ⲥⲁϩ ⲙ̀Ⲃⲁⲃⲩⲗⲱⲛ ϣⲁ ϯϫⲱⲕ ⲙ̀ⲡⲓⲕⲟⲥⲙⲟⲥ, ⲡⲉ ⲡⲓⲥⲱϯⲣⲓⲁ ⲙ̀ⲡⲓϫⲱⲙ ⲛ̀Ⲇⲁⲛⲓⲏⲗ, ⲟⲩⲟϩ ⲡⲓⲕⲉϥⲁⲗⲉⲟⲛ ⲛ̄ⲁⲩ ⲡⲉ ⲡⲓⲙⲏⲛⲩⲙⲁ ⲙ̀ⲡ̀ⲣⲟⲫⲏⲧⲓⲁ ⲉⲧϧⲱⲣϫ ⲙ̀ⲡⲁⲓϫⲓⲛⲕⲱⲧ ⲛ̀ⲧⲉ ⲛⲓϧⲁⲉ̀ⲟⲩ ⲛ̀ⲉϩⲟⲟⲩ. Ⲡⲁⲓⲙⲉⲑⲙⲏⲓ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲓϫⲓⲛⲕⲱⲧ, ⲉⲑⲛⲁϩⲧⲏϥ ϧⲉⲛ ⲡⲓⲕⲉϥⲁⲗⲉⲟⲛ ⲛ̄ⲁⲩ, ϣⲁϥϯⲙⲏⲓ ⲛⲉⲙ, ⲟⲩⲟϩ ϧⲉⲛ, ⲡⲓⲉ̀ⲥⲟⲩ ⲛ̀ⲥⲟⲩⲁϫⲓ ⲛ̀ⲥ̀ⲡⲁⲥⲙⲁ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲓⲕⲉϥⲁⲗⲉⲟⲛ. Ⲛⲓⲉ̀ⲥⲟⲩ ⲛ̀ⲥⲟⲩⲁϫⲓ ⲥⲡⲁⲥⲙⲁ ⲡⲉ ⲡⲓⲙⲏⲛⲩⲙⲁ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲓϫⲓⲛⲕⲱⲧ ⲛ̀ⲑⲣⲱⲙⲓ, ⲟⲩⲟϩ ⲛⲁⲓ ⲉ̀ⲥⲟⲩ ⲛ̀ⲥⲟⲩⲁϫⲓ ⲥⲡⲁⲥⲙⲁ ⲥⲉⲟⲩⲱⲛϩ ϧⲉⲛ, ⲟⲩⲟϩ ϧⲉⲛ, ϯϩⲓⲥⲧⲟⲣⲓⲁ ⲉⲧϩⲏⲡ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲓϣⲁϫⲉ ⲙ̀ϩⲙⲏ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲓⲕⲉϥⲁⲗⲉⲟⲛ. Ⲉⲛⲉⲣⲡⲁⲓ, ⲡⲓϫⲱⲙ ⲛ̀Ⲇⲁⲛⲓⲏⲗ ϣⲁϥⲧⲱϣ ⲉ̀ⲟⲩⲁⲓ ⲛ̀ⲕⲉϥⲁⲗⲉⲟⲛ, ⲫⲁⲓ ⲉⲧⲟⲓ ⲙ̀ⲡⲁⲗⲓⲛ ϣⲁϥⲧⲱϣ ⲉ̀ⲉ̀ⲥⲟⲩ ⲛ̀ⲥⲟⲩⲁϫⲓ ⲥⲡⲁⲥⲙⲁ ⲛ̀ⲧⲉ ⲫⲏⲉⲧⲉ ⲡⲁⲓⲕⲉϥⲁⲗⲉⲟⲛ, ⲫⲏ ⲉⲧⲟⲓ ⲙ̀ⲡⲁⲗⲓⲛ ϣⲁϥⲧⲱϣ ⲉ̀ϯϩⲓⲥⲧⲟⲣⲓⲁ ⲉⲧϩⲏⲡ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲓϫⲱⲕ ⲛ̀ⲧⲥⲓⲟⲩ ⲙ̀ⲡ̀ϣⲁϫⲉ ⲛ̀ⲟⲩⲁⲓ.

Boqonnaa kudha tokkooffaan qubee kudha sadaffaa, isa qubee jalqabaa fi qubee dhumaa afaan Ibrootaan dura buufamee fi boodaan hordofamu argisiisa; qubeen jalqabaa fi qubeen dhumaa yeroo hundumaa wal fakkaatu. Boqonnaan jalqabaa warri ogeeyyiin mul’ata daawwitii keessatti warra gowwoota irraa adda baafamuu isaanii ibsa; boqonnaan dhumaa immoo yeroo hiikamuu keessatti warri ogeeyyiin warra gowwoota irraa adda baafamuu isaanii ibsa. Kaka’umsi hafuuraa mallattoo kaa’amuu dhibba afurtamaa afurii kumaa “dhugaa keessatti, sammuu fi hafuuraan iyyuu, jabeeffamuu” ta’uu nutti hima. Boqonnaan kudhaffaan mallattoo kaa’amuu dhibba afurtamaa afurii kumaa karaa hafuuraa ibsa; boqonnaan kudha lammaffaan immoo karaa sammuu ibsa. Boqonnaan kudhaffaan tuqaawwan sadii fi wal-qunnamtii sadii uumamoota samii wajjin taasifaman ibsa. Boqonnaan kudha lammaffaan qulqulleessuu sadarkaa sadii warra ogeeyyii, kan dabalamuu dhugaa raajii sammuu irraa raawwatamu, akka “qulqulleeffaman, adii ta’an, qoratamanis” agarsiisa. Akkuma boqonnaan kudhaffaan mallattoolee lama kan sadii qabu, jechuunis tuqaawwan sadanii fi wal-qunnamtiiwwan samii sadanii; boqonnaan kudha lammaffaan adeemsa qorumsa sadarkaa sadii, akkasumas, raajiiwwan yeroo sadii qaba.

Walgahii samii boqonnaa kudhan keessa jiran sadeen mallattoo dhugaa of keessaa qabu; namni samii inni jalqabaa fi inni dhumaa Daani’el wajjin wal qunname ergamaa Gabri’eel ture, inni giddu galeessaa immoo Miikaa’eel ture. Ergamtota sadii turan; garuu Kiristoos tarkaanfii lammaffaa keessatti ergamaa sana ture. Tuquun sadeen humna kennuu Daani’el irratti adeemsa tarkaanfii-sadii qabu agarsiisu. Kutaa sana keessatti Daani’el mul’ata akka daawwitii si’a sadii adda baasa; akkas gochuudhaanis mul’atawwan akka daawwitii sana sadii wabiiwwan torba mul’ata mareh jedhamuu boqonnaa kudhan keessa jiran keessatti kaa’a. Si’a lama jechi Ibrootaa mareh “mul’ata alaa” jedhamee hiikama; si’a lammaffaas “mul’ata” jedhamee hiikama; yeroo sadii kanneen biroo immoo “mul’ata” jedhamee hiikama. “Yeroon sadii kanneen biroo” mareh miti; isaan ibsa dubartummaa mareh, jechuun marah dha. Boqonnaan kudhan tuqaalee sadii humna ittiin dabalaa deemuun kennan, walqunnamtiiwwan samii sadii mallattoo dhugaa of keessaa qaban, fi mul’atawwan akka daawwitii sadii kanneen wabiiwwan torba mul’achuu Kiristoos keessaa kutaa ta’an qaba.

## Mul’ata

Yeroon lamaan mareh “mul’ata” jedhamee hiikamu, yeroo lama mul’ata jedhamee hiikamuu wajjin wal simata. Isaan walitti ta’anii Kiristoosiin akka mallattoo seenaa raajii keessatti akka akeekkachiisa daandii irratti mul’atutti adda baasu. Mul’ata boqonnaa kudhan keessatti, ergamaan tokko bu’ee miila tokko lafa irra, kaan immoo galaana irra kaa’a. Obboleettiin White ergamaan sun “Yesuus Kiristoos caalaa nama biraa miti” jettee nu beeksisti. Ergamaan Mul’ata boqonnaa kudhanii “mul’ata” Kiristoos kan seenaa raajii keessatti ta’eedha. Inni keessatti Daniel boqonnaa saddeet aayata kudha sadii keessatti Palmoni ta’ee mul’ata; Mul’ata boqonnaa shanii irraa jalqabee immoo akka Leenca gosa Yihudaa ta’ee mul’ata. Daniel warra bara dhumaa keessaa warra mul’atawwan raajii Kiristoos, bakka Inni deemuu danda’u hundumaatti, duukaa bu’an bakka bu’a. Isaan kana gochuuf amanamoo yoo ta’an, gara mul’ata daawwitii ilaalchaa, iddoo amanamoon hin ta’in itti baqatanitti geeffamu.

Boqonnaa kudha lamaffaa keessatti qulqulleessuun sadarkaa sadii qabu, hubannaa beekumsa raajii tokko yeroo banamu dabalu irratti hundaa’e, “raajiiwwan yeroo” sadiin wal qabata; isaanis lakkoofsa aayaata sadan keessaa tokkoon tokkoo isaanii irratti raawwii adda addaa sadii bakka bu’u. Waggaa kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jaatamni aayata torbaa, waggaa kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi sagaltamni aayata kudha tokkoo, akkasumas waggaa kuma tokkoo fi dhibba sadii fi soddoma shan aayata kudha lamaan, aayaata sadii kanneen tokkoon tokkoon isaanii raajii yeroo of keessaa qaban agarsiisu; isaanis seenaa keessatti raawwatamanii, achii booddees ergaa isaan labsanitti mirkaneessa seenaa ta’anii Miilerota biratti beekamanii turan. Raajiin aayaticha keessa jiru, raawwiin isaa seenaa keessatti mul’ate, fi akkaataa Miileroonni seenaa sana itti fayyadaman hundi raawwii yeroo dhumaa raajiiwwan sadeen sanaaf dhugaa ba’u. Garuu yeroo irratti fayyadamni Miilerootaa amma kana booda hojii irra ooluu hin danda’u; kanaafuu, wabiiwwan yeroo aayaata keessaa jiran akka yeroootti utuu hin ta’in akka mallattootti hojii irra oolfamuu qabu. Mallattoon kunis aayata sana, raawwii aayatichaa seenaa keessatti, fi dhiheessa ergaa Miilerootaa walitti fiduudhaan aayaata keessatti hundeeffama.

Seenaa boqonnaa kudha tokkaffaa keessatti fincilli namummaa walta’iinsota, waliigaltee fi kakuuwwaniin walitti hidhamee dha. Kakuuwwan nam-tolchee kan seenaa boqonnaa kudha tokkaffaa keessatti bakka bu’an, Kakuu Waaqummaa wajjin wal bira qabamu.

> “Bara dhuma seenaa lafaa kana keessatti, kakuu Waaqayyo saba isaa ajajawwan isaa eeganiif qabu haaromfamuu qaba.” Review and Herald, February 26, 1914.

Roomiin guutummaa mul’ataa hundumaa ni hundeessa; yeroo Roomiin paaphaasii jalqabaaf boqonnaa kudha tokka keessatti waamamtu immoo, “warra kakuu qulqulluu dhiisan” jedhamee adda baafama. Sararri keessaa Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti argamu, kan akkasumas seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa keessaa ta’e, warra guyyoota dhumaatti Waaqayyoo wajjin kakuu seenan ni bakka bu’a; sararri alaa immoo warra kakuu sanauma dhiisan ni ibsa. Garee warra guyyoota dhumaatti baay’ina beekumsaa irraa hin fayyadamne ibsu keessatti, seenaa isaanii inni alaa xurree raajii walii-galtee namootaa cabe irratti ni dhoofigama.

Mallattoo keessaa sarara keessaa dhibba afurtamaa afur kuma keessaa mallattoolee fi fakkeenyonni hedduun walitti hidhamiinsa kakuu Waaqayyoo fi saba isaa haftee bara dhumaa wajjin jiru keessatti xaxamanii jiru. Mallattoon lakkoofsa “kudha tokko” dhugaa keessaa tokko dha; akkasumas dhugaan jedhuu lakkoofsi kudha tokkoffaan boqonnaa kudha tokkoffaa mul’ata alaa fi keessaa bara dhumaa adda baasa jedhu, jechuun Isaayyaas keessatti boqonnaa kudha tokko, lakkoofsa kudha tokkoffaan kaayyoo fi hojii saba kakuu Waaqayyoo isa bara dhumaa ibsuudhaan cimsamee jira.

> Guyyaa sanatti taʼa; guyyicha keessa Waaqayyo harka isaa yeroo lammaffaatiif diriirsee haftee saba isaa kan hafe, Asoor irraa, Gibxi irraa, Phaaxros irraa, Kuush irraa, Elaam irraa, Shinaar irraa, Hamaat irraa, fi odola galaanaa irraa deebisee walitti ni qabata. Isaayaas 11:11.

## Bittinaa

Bara dhumaatti saba haftee Waaqayyoo yeroo lama facaafamanii, walitti qabamuu barbaachisaa ta’u. Lakkoofsi torbaffaan Daniel boqonnaa kudha lamaan keessa jiru, bara dhumaatti facaafamuu saba Waaqayyoo ni ibsa; kanaafis guyyoota kuma tokkoo fi dhibba jahaatama akka mallattoo facaafamuu tokkootti bakka buusa.

> Anis namicha quncee uffata uffate sana irra ture sana dhaga'e; innis yeroo harka isaa mirgaa fi harka isaa bitaa gara samii ol kaasee, isa bara baraan jiraatuun kakatee, “yeroon tokkoof, yeroo lamaaf, fi walakkaa yeroo tokkoof ni ta'a; yeroo inni humna uummata qulqullootaa bittimsuuf facaasuu raawwatetti, wantoonni kun hundinuu ni raawwatamu” jedhe. Daani'el 12:7.

Dhugaa-baatonni lamaan erga dhugaa-baatummaa isaanii kennanii booddee Mul’ata boqonnaa kudha tokkoffaa keessatti bittinneeffaman.

> Yommuu isaanii dhugaa baʼumsaa isaanii xumuran, bineensi boolla gadi fagoo keessaa ol baʼu isaan irratti waraana in banu; isaan in moʼa, isaanis in ajjeesa. Reeffi isaanii karaa magaalattii guddittii irra in ciisa; isheenis hiika hafuuraatiin Sodoomii fi Gibxii jedhamee waamamti, achittis Gooftaan keenya fannifame. Namoonni saba keessaa, qomoo keessaa, afaanotaa fi mootummaa keessaa reeffa isaanii guyyoota sadii fi walakkaa in argu; reeffi isaanii awwaala keessa akka hin kaaʼamnes hin eeyyaman. Warri lafa irra jiraatanis isaan irratti in gammadu, in ililchan, kennaa walitti in ergus; sababni isaas, raajonni lamaan kun warra lafa irra jiraatan dhiphisanii turan. Mulʼata 11:7–10.

Aayaata itti aanu, jechuunis aayaata kudha tokko keessatti, dhuga-baatonni lamaan duʼa isaanii daandii Sodoomii fi Gibxii irratti keessaa kaafamanii jiraachifamu. Duuti sunuma Hezeqiʼeel keessatti akka sulula lafee babalʼatanii ciccimoo, duʼanii, goggogoo taʼaniitti fakkeeffamee mulʼifama. Dhuga-baatonni lamaan sun gaanfa mootummaa Riphaabilikaanii fi Pirootestaantii kan bara 2020 keessatti ajjeefaman bakka buʼu. Gaanfi Pirootestaantii raagaa sobaa isaa kan Adoolessa 18, 2020 irratti duʼe; gaanfi Riphaabilikaanii immoo filannoo bara 2020 hatame irratti duʼe. Isaayyaas yeroo dhuga-baatonni sun kaafaman, isa inni yeroo lammaffaatiif walitti qabamuu jedhee adda baasu sanatti, dhuga-baatonni sun alaabaa warra saʼaatii kudha tokkooffaatti hojjettoota walitti qabu taʼu jedhee ibsa.

> Guyyaa Yessaayi keessaa hidzi tokko ni jiraata; inni akka mallattoo sabaatiif dhaabata; saboonni Ormaa gara isaatti ni dhufu; boqonnaan isaas ulfina qabeessa ni ta’a. Guyyaa sana keessa immoo Gooftaan harka isaa yeroo lammaffaaf diriirsee hambaa saba isaa, warra hafan, Asoor irraa, Gibxii irraa, Phaaxros irraa, Kuush irraa, Elaam irraa, Shiinaar irraa, Hamaat irraa, fi odoola galaanaa irraa deebisee ni walitti qaba. Inni sabootaaf mallattoo ni dhaaba; warra Israa’el keessaa ari’ataman ni walitti qaba; warra Yihudaa facaafamanis qarqara lafaatiin afran irraa ni sassaaba. Isaayaas 11:10–12.

Yommuu Gooftaan yeroo lammaffaatti walitti qabuuf harka isaa diriirsu, inni “warra Israa’el keessaa ari’amanii bahan” walitti qaba. “Warri Israa’el keessaa ari’amanii bahan” mallattoo sabootaaf ta’u; kanaafis, dura walitti qabamuu isaanii dura ari’amuu qabu. Isaan sulula lafeewwan du’aa Hezeki’el keessaatti darbatamanii turan; yeroo tokko ajjeefamanii, yeroo gosti kaan gammadaa turetti, daandii irratti, iddoo Gooftaan keenya itti fannifame sanatti, ciisanii turan.

> Warri dubbii Waaqayyoo, isin warra dubbii isaatti hollattan; obboloonni keessan kan isin jibban, kan maqaa kootiif isin ariʼan, “Waaqayyo haa ulfina argatu” jedhan; inni garuu gammachuu keessaniif ni mulʼata, isaanis ni qaanaʼu. Isaayyaas 66:5.

Warri Waaqayyoo duratti hollatan obboloota isaanii isaan jibbanin gad baafamu. Ermiyaas wanta obboloota mallattoo sana jibban irratti taʼu ibsa.

> Kanaaf Gooftaan akkana jedhu; Kunoo, ani hammina isaan irratti nan fida; isaanis isa jalaa miliquu hin danda’an; yoo natti iyyatan illee ani isaan hin dhaga’u. Ermiyaas 11:11.

Haalli aayata kudha tokkoo kakuu Waaqayyooti; raajonni hundinuus waaʼee guyyoota dhumaa dubbatu, kanaafuu kakuu as keessatti ibsamaa jiru jechuun kakuu sana warra dhibba afurtamii afur kuma wajjin haaromsuu dha.

> Dubbiin Waaqayyoo biraa gara Ermiyaas dhufe akkana jedhe: Dubbiiwwan kakuu kanaa dhagaʼaa; namoota Yihudaa fi jiraattota Yerusaalemitti dubbadhaa; atis isaaniin akkana jedhi, ‘Waaqayyo Gooftaan Israaʼel akkana jedhu: Namni dubbiiwwan kakuu kanaa hin ajajamne abaaramaa haa taʼu; kakuu kana anis guyyaa ani abbootii keessan biyya Gibxii keessaa, boolla ibidda sibiilaa sana keessaa baase sanatti isaan ajaje; “Sagalee koo dhagaʼaa; waanan isin ajaju hundumaa akkuma taʼe sana godhaa; yoos isin saba koo ni taatu, anis Waaqa keessan nan taʼa; akka ani kakuu ani abbootii keessaniif kakadhe sana jabeessee raawwadhuuf, jechuunis biyya aannanii fi dammi itti yaaʼu, akkuma harʼa kana, isaaniif kennuuf.”’ Kana irratti anis deebisee akkana jedhe: ‘Ameenii, yaa Waaqayyo.’

> Achiis Waaqayyo akkana naan jedhe; dubbii kana hundumaa magaalaawwan Yihudaa keessatti, daandiiwwan Yerusaalem keessattis labsii, akkana jedhii: Dubbii mootummaa kakuu kanaa dhagaʼaa, isaas raawwadhaa. Ani guyyaa isaan biyya Gibxii keessaa ol baase sana irraa jalqabee hamma guyyaa harʼaatti abbootii keessanitti cimsee dhugaa baʼeera; bariidhaan kaʼee isaan akeekkachiisaa akkana jedheen, “Sagalee koo dhagaʼamaa.” Isaan garuu hin dhaggeeffanne, gurra isaaniis hin kennine; garuu tokkoon tokkoon isaanii yaada garaa isaanii hamaa taʼe keessatti adeeman; kanaafuu dubbii mootummaa kakuu kanaa hundumaa, isa ani isaan akka raawwatan ajaje, garuu isaan hin raawwanne sana, isaan irratti nan fida.

> Waaqayyoonis anaan jedhe, “Marii dhokataan namoota Yihuudaa gidduutti, jiraattota Yerusaalem gidduuttis argameera. Isaan gara yakka abbootii isaanii warra dubbii koo dhagaʼuu didanitti deebiʼaniiru; isaan waaqota biraa duukaa buʼanii isaan tajaajiluuf adeemaniiru. Mana Israaʼelii fi mana Yihuudaa kakuu koo isa ani abbootii isaanii wajjin gale diiganiiru. Kanaafuu Waaqayyo akkana jedha, ‘Kunoo, ani balaa isaan irratti nan fida; isaanis isa jalaa baʼuu hin dandaʼan; yoo isaan na waammatan illee, ani isaan hin dhagaʼu.’” Ermiyaas 11:1–11.

Mata-dureen murtii Laa’oodiiqiyaa Warra Guyyaa Torbaffaa kan Ermiyaas ibsu, Hisqi’eel keessatti boqonnaa kudha tokko, lakkoofsa kudha tokko keessatti irra deebi’amee ibsameera.

> Magaalli kun isin dhiqii keessan hin taatu; isinis foon gidduu isaa keessa jiru hin taatan; ani garuu daangaa Israa’elitti isin nan murteessa. Hisqi’el 11:11.

Onneen qulqulluun kallattiidhaan mallattoo boqonnaa sagalffaa Hisqiʼeel keessatti ibsame, Mulʼata boqonnaa torba keessatti mallattoo namoota dhibba afurtamii afur kuma sanaa wajjin guutummaatti isauma tokko taʼuu adda baasti. Lakkoofsi kudha tokkoo kan boqonnaa kudha tokkoo immoo seenaa itti fufiinsa qabu Hisqiʼeel waaʼee murtii Waldaa Adveentistii Guyyaa Torbaffaatii irratti kennamu ibsu qofa dha; waldaa kana obboleettiin White Yerusaalem isa Hisqiʼeel boqonnaa sagal keessatti ibsame jechuun adda baasti. Warri mallattoo sana hin arganne mulʼata boqonnaa sagalii hanga kudha tokkootti keessatti ni murtaaʼu, ni barbadaaʼus.

Mul’anni 9/11 inni Hisqi’el keessatti argamu, amanamoo hin taane Yerusaalem keessaa gara alaatti murteefamuuf akka geeffaman ni mul’isa; akkasumas kanneen kitaaba Mul’ataa keessatti waldaa dhumaa ta’uu isaanii dubbatan keessaa addaan baafamuu isa dhumaa ni agarsiisa. Mallattoon “kudha tokko, kudha tokko” jedhu mallattoo kakuu namoonni dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma ta’an Waaqayyo wajjin seenanidha. Lakkoofsi sun walitti ida’amnaan digdamii lama ta’a; kunis kudhan keessaa tokko kan dhibba lamaa fi digdamii ta’eedha; kun immoo tokkoo mallattoolee waaqayyummaa fi namummaa walitti makamuuti.

ܬܪܥܣܪܝܢ ܘܥܣܪܝܢ ܫܢ̈ܝܢ ܕܒܝܬ 677 ܘ457 ܩ.ܡ. ܡܚܒܪܝܢ ܒܝܬ ܢܒܝܘܬܗ ܕܕܢܝܐܝܠ ܕܐܠܦܝܢ ܘܬܠܬܡܐܐ ܝܘܡ̈ܝܢ، ܘܒܝܬ ܢܒܝܘܬܗ ܕܙܒܢܐ ܕܡܘܫܐ ܕܫܒܥܐ ܙܒܢ̈ܝܢ. ܣܓܝ ܡܕܡ ܡܨܐ ܕܢܬܝܕܥ ܒܗܢܘܢ ܬܪܥܣܪܝܢ ܘܥܣܪܝܢ ܫܢ̈ܝܢ ܐܝܟ ܪܡܙܐ ܕܥܒܘܕܬܐ ܕܟܘܦܪܐ ܕܫܪܝܬ ܟܕ ܗܠܝܢ ܬܪܬܝܢ ܢܒܝܘܬ̈ܐ ܐܬܘ ܐܚܕܐ ܒ1844. ܣܓܝ ܡܕܡ ܡܨܐ ܕܢܬܣܝܡ ܥܠ ܡܐ ܕܡܬܪܡܙ ܒܐܘܪܚܐ ܪܡܙܝܬܐ ܒܡܢܝܢܐ ܕܥܣܪܝܢ ܘܬܪܬܝܢ ܐܝܟ ܡܥܣܪܐ ܕܬܪܥܣܪܝܢ ܘܥܣܪܝܢ، ܐܝܟ ܕܐܝܬܝܗ̇ ܗܟܢܐ ܐܦ ܒܡܢܝܢܐ ܕܚܕܥܣܪ. ܡܕܡ ܕܨܒܐ ܐܢܐ ܠܡܫܘܕܥܘ ܗܪܟܐ ܗܘ ܝܘܚܕܢܐ ܕܒܝܬ ܚܕܥܣܪ ܘܥܣܪܝܢ ܘܬܪܬܝܢ.

Mata-duree itti aanu keessatti yaadota kana itti fufna.

Back to Articles