Article

# Seenaa Dhokataa Keeyyata Afurtamaa - Lakkoofsa Torba

Kudha Tokkoofi Lama jechuun Digdamii Lama jechuun jedhu

Author

Jeff Pippenger

Published

April 4, 2026

Formats

PDF
Word
Song MP3

Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoo lakkoofsi kudha jahaafi lakkoofsi digdamii lamaanuu seera Sanbata Dilbataa yeroo dhiyootti dhufu waliin wal simatu. Raawwatamuun lakkoofsa kudhanii bara 1989 waraana Yukireen kan bara 2014tti geesse; kunis akkuma lola Raafiyaan raawwatamuun lakkoofsa kudha tokkoo bara 217 Dh.K.D. keessatti bakka buʼetti. Lakkoofsi kudha tokko hanga lakkoofsa kudha jahaatti akkasumas lakkoofsa kudha tokko hanga lakkoofsa digdamii lamaatti dha; kanaafuu, seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa, akkuma lakkoofsota kudha tokko hanga kudha jahaatti keessatti bakka buʼame, akkasuma seenaa lakkoofsa kudha tokko hanga digdamii lamaatti taʼee bakka buʼa. Seenaa dhokataan lakkoofsa afurtamaa lakkoofsota kudha tokko hanga digdamii lamaattiin bakka buʼa.

## Boqonnaa Kudha Tokko hanga Digdamii Lamaatti

Seenaa dhokataan sun akkasumas boqonnaawwan kudha tokko irraa hamma digdamii lamaatti kan argaman keessatti Uumama, Maatewos, Mul’ata, fi *The Desire of Ages* keessatti bakka buufameera. Dhugaa baatonni afran kanneen boqonnaawwan “kudha tokko irraa hamma digdamii lamaatti” jedhaman seenaa dhokataa wajjin wal simatu; sababiin isaas seenaan dhokataan sun Daani’el 11 keessatti lakkoofsota kudha tokko irraa hamma digdamii lamaatti dha. Giddugalli dhugaa baatota afran sanaa yeroo hunda mallattoo kakuu adda baasa; kunis kakuu du’aa kan boqonnaa kudha tokkoffaa Uumama keessatti Nimroodiin bakka buufame irraa eegalee, sagaagaltittii Roomaa kan boqonnaa kudha torbaffaa Mul’ataa keessatti argamtuun xumurama.

## Kudha torbaat keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa keessaa jechuun.

Mattaayin ala malee, dhuga-baatonni afran boqonnaa kudha torba yeroo isaan agarsiisan sanaa giddu-galeessa taʼuu isaa ibsu. Lakkoofsi kudha torbas raajiiwwan waggaa dhibba lamaa fi shantamaa sadii, kan bara 457 Dh.K.D., 64 fi 1776 jalqaban keessatti yeroo sadii argama. Sararoota sana keessaa lama, (inni jalqabaa fi inni dhumaa) yeroo giddu-galeessaa tokko adda baasu; yeroo sararri jalqabaa kan bara 457 Dh.K.D. bara 207 Dh.K.D.tti xumurame, sararri dhumaa kan bara 1776 immoo bara 2026tti xumurama. Bara 207 Dh.K.D. waraana Raphia fi Panium gidduu ture; bara 2026 immoo pirezidaantii mootummaa Ameerikaa tokkoo isa dhumaa yeroo aangoo isaa walakkaa irra gaʼu dha.

Sararoota waggaa dhibbaa lamaa fi shantamaa sadii keessatti, Ptoleemii waggaa kudha torba mootummaa isaa geggeesse. Sarara Neeroo keessatti bara 313 fi 330 gidduutti waggaan kudha torba jira; akkasumas lola Raafiyaa bara dhaloota Kiristoos dura 217 fi lola Paaniyuum bara dhaloota Kiristoos dura 200 gidduuttis waggaan kudha torba ture. Dhugaa-baatota afur keessaa sadan boqonnaawwan kudha tokko irraa hamma digdamii lamaatti jiran giddugala isaanii isa sirrii akka boqonnaa kudha torbaatti mallatteessu. Kanaafuu, seenaa dhokataan lakkoofsa afurtamaa keessatti argamu, boqonnaa isuma sana keessatti lakkoofsota kudha tokko irraa hamma digdamii lamaatti bakka buufameera; dhugaa-baatonni afur kan boqonnaawwan kudha tokko irraa hamma digdamii lamaatti jiranis lakkoofsota isuma sana wajjin walitti hiriiru. Raawwatamuun raajiiwwan waggaa 250 sadan tokkoon tokkoon isaanii seenaa isuma sanaan walitti qindaa’a. Giddugalli akka mallattoo karaa tokkootti cimsee ibsameera; keessumaa immoo akka mallattoo kakuu fi chaappaa saba Waaqayyoo ta’etti addaan baafamee ibsameera.

## Daani’el Kudha Lamaan isaanii keessaa jedhu keessatti jedhu keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessaa keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessatti jedhu keessaa keessaa

Keeyyanni torbaa, kudha tokkoo fi kudha lamaffaa boqonnaa kudha lammaffaa Daaniʼel yeroo xumuraa mallatteeffamuu namoota dhibba tokkoo fi afurtamii afur kumaatii ni adda baasu. Keeyyata torbaffaan Muddee 31, 2023 ni adda baasa; keeyyanni kudha lammaffaan immoo Adoolessa 18, 2020 ni adda baasa. Facaasuun keeyyata torbaffaa keessatti ibsame, kan Muddee 31, 2023 irratti xumurame, kan Adoolessa 18, 2020 irratti jalqabe, alfaa fi omeegaa keeyyatawwan sadan yeroo raajii boqonnaa kudha lammaffaa Daaniʼel keessatti argamaniin bakka buufame ture. Keeyyanni giddu galeessaa waggoota 1,290 seenaa bara 1989 irraa kaasee hanga seerri Dilbataa yeroo dhiyootti dhufuutti akka 30 taʼetti ni adda baasa; achiis 1,260 hanga cufamuu yeroo qorumsa namaatti. Waggaa soddomni kun umrii hojii mootummaa lubummaa namoota dhibba tokkoo fi afurtamii afur kumaatii bakka buʼa; waggoonni 1260 immoo jiʼoota afurtamii lama mallattoo taʼan Mulʼata 13 keessatti ibsaman fakkeenyaan ni agarsiisu.

Raajii lamaa kan waggaa 30 booda waggaa kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatamatiin itti fufu, raajii kakuu lamaa Abrahaamii fi Phaawulos kan waggaa 400 fi 430 tiif mallattoo dha. Giddugalli lakkoofsa yeroo lakkoobsa sadii keessaa kan Daani’el boqonnaa kudha lamaan keessatti argamu, fincila qubee kudha sadaffaa bakka bu’a; yeroo wal fakkaatutti immoo kakuu fi chaappessuu nama kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii cimsee mul’isa. Lakkoofsonni yeroo sadii sunis seenaa dhokataa wajjin walitti dhufanii, giddugalli sun mallattoo kakuu ta’uu isaa irratti xiyyeeffannaan kennameef dhugaa baatuu dabalataa tokko ni kennu.

## Biqiltuu fi Kufaa

Sarara hundaan kana hunduma wajjin, dhugaa baatota sadii ayyaanota birraa fi ayyaanota gannaa keessaa kanneen Seera Lewwotaa boqonnaa digdamii sadii keessatti argaman, yeroo Phenteqoosxee wajjin seenaa fannoo keessatti wal-simsiifamanii fi walitti makamaniis dabaluu qabna. Achi keessatti boqonnaan isaa digdamii sadi dha; kunis hojii araarsaa Kiristoos calaqqisiisa. Boqonnaan sun lakkoofsa afurtamii afur qabata; kunis hiika mallattoo ta’een Onkoloolessa 22, 1844 bakka bu’a. Onkoloolessa 22 jechuun guyyoota 22 kan ji’a Onkoloolessaa keessatti argaman, guyyaa jalqabaa irraa eegalee hanga guyyaa digdamii lammaffaatti xumuraman jechuudha; kanaafis ragaa qubee afaan Ibrootaa of keessaa qaba. Onkoloolessi ji’a kudhanaffaa waan ta’eef, yoo guyyaa digdamii lammaffaa sanaan baay’ifame 220 ta’a.

Lakkoofsi Ibrootaa keessatti guyyaan kudhaffaan ji’a torbaffaa Guyyaa Araaraati; kudhan baay’ifamee torbaan torbaatama ta’a, kunis yeroo qormaataa fakkeenyaan agarsiisa. Waggoonni kuma lamaa fi dhibba sadii bara 1844 xumuraman yeroo ergamaan sadaffaan dhufe; kunis akka labsii sadaffaan yeroo sana jalqabeetti fakkeenyaan agarsiifame. Torbanonni torbaatamni yeroo qormaataa ta’anii murtaa’an yeroo jalqaba guyyoota 2,300tti Israa’el durii dhugaa ta’eef kennamanii turan; xumura guyyoota sanaattis yeroo qormaataa Israa’el ammayyaa hafuuraa guyyaa kudhaffaa ji’a torbaffaatiin bakka buufame, kunis torbaatama waliin walqixa ta’a. Onkoloolessa 22, 1844 seera Dilbataa dhihootti dhufu fakkeenyaan agarsiisa; achittis waggoonni fakkeenyaa torbaatamni yeroo qormaataa Adventizimii Guyyaa Torbaffaatiif ni xumuramu, akkuma yeroo Istifaanos dhagaadhaan rukutamee du’e Yihudootaaf xumurameetti.

1844 yeroo ergamoonni lama dhufan bakka bu’a; inni lammaffaan abdii kutannaa jalqabaa irratti, inni sadaffaan immoo abdii kutannaa guddaa irratti dhufe. “44” ergaa dachaa tokko bakka bu’a; kunis akkuma Daani’el kudha tokko keessaa lakkoofsa afurtamii afur keessatti oduu bahaa fi kaabaa irraa dhufuudhaan bakka buufameetti. Lewwoota digdamii sadii lakkoofsa afurtamii afur qaba; kunis ayyaanota qulqulluu isaanii birraa fi kufaa keessatti qooda. Lakkoofsi afurtamii afur sun ergaa dachaa tokko bakka bu’a. Yeroon lamaan sun tokkoon tokkoon isaanii lakkoofsa digdama lamaatiin bakka buufamu; kanaafuu ayyaanotni birraa fi kufaa lamaan isaanii qubee digdama lama kan kalandarii Ibrootaa bakka bu’u. Yommuu dhugaa-baatonni lamaan kun kan lakkoofsa digdama lama qaban walitti fidaman, yeroo Phanxiiqosxee wajjinis dabalamuun isaanii, bu’uura tarkaanfii sadii ta’e ni uumu.

Tarkaan jalqabaa mallattoo karaa kutaa sadiin ijaarame ta’ee guyyoota shaniin hordofama; akkuma isa dhumaa mallattoowwan karaa sadanii. Mallattoon karaa giddugaleessaa barsiisa fuulaa fi fuulaa Kiristoos warra tajaajila waldaa mo’attuu keessatti akka lubootaatti dibaman wajjin guyyoota soddomaaf kennamu dha. Leewwota digdamii-sadii seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa wajjin wal-sima.

## Bakka-buusa keessaa jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun jechuun midpoints

Giddu-galli boqonnaa kudha tokkoo hanga boqonnaa digdamii lamaa keessaa handhuurri isaa boqonnaa kudha torba yoo ta’u, achittis tarkaanfiin lammaffaan kakuu Abrahaam isa tarkaanfii sadii qabu fi mallattoon dhagna-qabrii hundeeffame. Handhuurri guutuu keeyyatawwan boqonnaa kudha tokkoo hanga digdamii lamaatti argamanii immoo Uumama 17:22 dha:

> Garuu kakuu koo Yisihaaq wajjin nan dhaaba; innis yeroo murtaaʼaa kanaatti waggaa itti aanutti Saaraan siif ni deessi. Inni isatti dubbachuu irraa boqote; Waaqnis Abrahaam irraa ol baʼe. Uumama 17:22.

Waaqayyo lakkoofsa tokko keessatti Abrahaamitti dubbachuu jalqabe; lakkoofsa digdamii lama keessattis haasaasaa isaa xumure; kanaaf mariin kakuu dhaqna qabsiifannaa guutuun haala raajii qubeewwan afaan Ibrootaa digdamii lamaa keessatti kaa’ame; yeroo waldhaabbileen lakkoofsa digdamii lamaa mata-dureen isaanii sirna dhaqna qabsiifannaa kan guyyaa saddeettaffaatti raawwatamuu qabu ta’e. Giddu-galli yookaan walakkaan kutaa Seera Uumamaa kanaa hariiroo kakuu Waaqayyoo warra kuma dhibba afurtamii afurii fi kuma afurii wajjin qabu, akkuma kakuu dhaqna qabsiifannaa Abrahaamiin bakka buufameedha. Sarara boqonnaawwan Seera Uumamaa boqonnaa kudha tokko irraa hamma digdamii lamaatti jiru keessatti giddu-galli isaa boqonnaa kudha torbaadha; giddu-galli guutuu boqonnaa sanaas lakkoofsa digdamii lamaadha; iddoo sanatti Waaqayyo haasaasa kakuu isaa Abrahaam wajjin ture ni dhaaba; kanaanis giddu-galli sun haala qubee afaan Ibrootaa digdamii lamaa keessatti kaa’ama. Giddu-galli lakkoofsa digdamii lama sanaa immoo, akka beekamu, lakkoofsa kudha tokko dha.

> Isinis foon keessanii ni dhagna irraa murattu; innis mallattoo kakuu anaafi isin gidduu jiru in taʼa. Uumama 17:11.

Walakkeessota afur kan boqonnaawwan kudha tokkoo hamma digdamii lamaa keessa jiran keessatti, yaada wiirtuu sana guutuuf lakkoofsoon sadii ni hirmaatu.

> Kun kakuu koo ti, isa isin eeguu qabdan, anaafi isin gidduutti, sanyii kees si booddees gidduuttis: dhiirri isin keessaa hundinuu dhagna qabatee haa muratu. Foon dhagna qabatee keessaniis haa murdan; innis mallattoo kakuu anaafi isin gidduu ta’a. Dhiirri guyyaa saddeetii ta’e hundinuus isin gidduutti haa muratu; dhaloota keessan hundumaa keessatti, inni mana keessatti dhalate yookaan qarshiidhaan alagaa sanyii kee hin taane irraa bitame iyyuu. Uumama 17:10–12.

Mallattoon jechuun mallattoo dha; innis alaabaa agarsiisa. Kutaan kun waaʼee alaabaa, jechuunis kumaatama afurtamii afurii fi kuma dhibba tokkoo afurtamii afurii, dubbata. Mucaan dhiiraa guyyaa saddeetiitti dhagna qabachuun isaaf taʼuu qaba ture; akkuma kakuu Nohii lubbuu saddeet warra dooni keessa turan wajjin taʼe sana, kanaaf lakkoofsi saddeet kakuu Nohii fi kakuu Abrahaam walitti hidhuuf itti fayyadame. Isaan Filadelfiyaa taʼuu qabu; sababiin isaas isaan dhagna qabachuun irra jira, kan Phaawulos akka mallattoo foon fannifamuu adda baase. Yommuu foon fannifamu, Waaqummaan Kiristoos keessa jiraata; walitti dhufeenyi sunis alaabaa dha; sababiin isaas akkuma Obboleettii Waayit jette, “Yommuu amala Kiristoos ijoollee Isaa keessatti guutummaatti irra deebiʼamee mulʼatu, Inni isaaniif deebiʼee ni dhufa.”

> “Uumamni namaa xuraaʼaa dha; Waaqni qulqulluunis sirriitti isa irratti murteesseera. Garuu cubbamaan qalbii jijjiirratu akka amantii araara mootummaa Ilma Waaqayyoo isa tokkichaatiin dhiifama cubbuu argatu, qajeelummaa ittiin lakkaaʼamu argatu, maatii samii keessatti ilmaan taʼee fudhatamu, mootummaa Waaqayyoo immoo dhaaltuu taʼuuf qophiin godhameera. Jijjiiramni amalaas hojii Hafuura Qulqulluu tiin raawwatama; inni nama irratti hojjechaa, akka hawwii fi hayyama isaa hojii sanaaf kennetti, uumama haaraa isa keessa dhaaba. Fakkeenyi Waaqayyoo lubbuu keessatti deebifama; guyyaa guyyaattis ayyaanaan jabaatee haaromfamaa deema; akkasumas qajeelummaa fi qulqullummaa dhugaa keessatti amala Kiristoos caalaatti guutummaatti calaqqisiisuu ni dandaʼa.”

> “Zayiti baayʼee isaan warra durboota gowwootaa jedhamaniin barbaachisu, wanta alatti dibamu miti. Isaan dhugaa gara mana qulqullummaa lubbuu isaanii fiduu qabu; inni akka isaan qulqulleessu, calalu, qulqulleessus. Wanti isaan barbaachisu yaada qofa miti; barsiisa qulqulluu Macaafa Qulqulluu ti; barsiisni kunis barsiisota shakkii qaban, wal irraa cite miti; dhugaa jiraataa dha, kan fedhii bara baraa, isa Kiristoos irratti giddugaleeffatu of keessaa qabu. Isa keessa sirni guutuun dhugaa waaqayyoo jira. Fayyinni lubbuu, amantii Kiristoositti qabuun argamu, hundee fi utubaa dhugaati. Warri amantii dhugaa Kiristoositti qaban qulqullina amalaatiin, seera Waaqayyooaf ajajamuudhaanis mulʼisu. Isaan dhugaan akkuma Yesuus keessatti jirtu mootummaa samii bira gaʼuu fi bara baraa hunda maruu hubatu. Isaan amalli Kiristaanaa amala Kiristoosiin bakka buʼuu akka qabu, ayyaanaa fi dhugaadhaanis guutuu akka taʼu ni hubatu. Isaaniif zayitiin ayyaanaa kennama; inni ifa matumaan hin dhaamne ni jabeessa. Hafuuri Qulqulluun garaa amanaa keessa jiru nama sana Kiristoos keessatti guutuu isa godha. Namni yookaan dubartiin tokko yeroo haalli kakaasu isa irra gaʼetti miira gadi fagoo mulʼisa jechuun qofti, Kiristaana taʼuu isaa ragaa ifa murtaaʼe miti. Inni Kiristoosiin fakkaatu lubbuu isaa keessatti waan gadi fagoo, murtaaʼaa, obsaan itti fufu qaba; taʼus hanqina ofii isaa ni hubata; Seexanaanis hin gowwoomfamu yookaan hin dogoggorfamu, of irratti amanachuufis hin godhamu. Inni dubbii Waaqayyoo ni beeka; harka isaa harka Yesuus Kiristoos keessa kaaʼee, isa irra cimsatee qabachuun qofa akka nageenya qabu ni beeka.

> “Amalli in arrabsa ni mul’ata. Yommuu sagaleen cimaan garaa guutuu halkan walakkaatti, ‘Kunoo, misirrichi dhufeera; isa simachuuf baʼaa,’ jedhee labsame, durboonni rafan hirriba isaanii keessaa dammaqan; yeroo sanattis eenyutu taʼeef qophii godhee ture akka taʼe mulʼate. Gareen lamaan iyyuu osoo hin eeginiin qabaman; garuu inni tokko yeroo muddamaa sanaaf qophaaʼee ture, inni kaan immoo qophii malee argame. Amalli haala keessaa mulʼata. Yeroon muddamaa miʼa dhugaa amalichaa ifa baasa. Balaa tasaafi hin eegamne tokko, gaddi nama irraa hirʼuu tokko, yookaan muddama tokko, dhukkuba ykn dhiphina hin eegamne tokko, waan lubbuu duʼa fuuldura dhaabuu tokko, keessaa dhugaa amalichaa baasa. Amantiin dhugaan abdachiisa dubbii Waaqayyoo keessatti jiraachuu fi dhiisuu isaa ifatti ni mulʼata. Lubbuun ayyaanaan utubamuu fi dhiisuu ishee, ibsaa wajjin miʼa sana keessatti zayitiin jiraachuu fi dhiisuu isaas ifatti ni mulʼata.”

> “Yeroon qormaataa nama hundumaatti ni dhufu. Yeroo qormaataa fi raggaasuu Waaqayyoo jala jirrutti akkamitti of geggeessina? Ibsitoonni keenya ni dhaamu moo amma iyyuu akka ibsaa jiranitti ni eegna? Isa ayyaanaa fi dhugaa guutuu taʼe sana wajjin walitti dhufeenya keenyaatiin yeroo mudannoo hundumaaf qophaaʼoo dhaa? Dubartoonni durbaawwan ogeeyyii shanan amala isaanii dubartoota durbaawwan gowwoota shanitti dabarsanii kennuu hin dandeenye. Amalli akka dhuunfaatti nurraa uumamuu qaba. Inni nama biraatti darbuu hin dandaʼu, jechuunis abbaa isaa taʼe namni sun aarsaa sana kaffaluuf fedheyyuu. Yeroo araarri amma iyyuu turetti, walif waan baayʼee gochuu dandeenya. Amala Kiristoos bakka buunee mulʼisuu dandeenya. Warra dogoggoran akeekkachiisa amanamaa kennuu dandeenya. Barsiisaa fi obsa dheeraa hundumaan sirreeffachuu, komachuu, ifachuu dandeenya; barsiisoota Caaffata Qulqulluu garaa namaatti geessuu dandeenya. Gara-laafina garaa keessaa dhufu kennuu dandeenya. Waliifis waliin kadhachuu dandeenya. Jireenya of eeggannoo qabu jiraachuudhaan, haasawa qulqulluu eeguudhaan, Kiristaanni maal fakkaachuu akka qabu fakkeenya kennuu dandeenya; garuu namni tokko amala ofii isaatiin bocame nama biraatti kennuu hin dandaʼu. Dhugaa kana sirriitti haa ilaallu; akka gareedhaan utuu hin taʼin, akka dhuunfaatti fayyinuuf jirra. Akka amala nuti uumnee jirruutti ni murteeffamna. Lubbuudhaaf bara baraa qopheessuu dhiisuu fi araara keenya Waaqayyo wajjin godhachuu siree duʼaa irraatti qofa tursiisuun balaadha. Waan xixiqqoo jireenya guyyaa guyyaa keessatti adeeman, akkasumas hafuura nuti mulʼisnuun, carraa keenya bara baraa murteessina. Namni waan xiqqaa keessatti amanamaa taʼe, waan guddaa keessattis amanamaa dha. Yoo Kiristoosin fakkeenya keenya goonee jirru, yoo akkuma inni jireenya ofii isaatiin fakkeenya nuuf kenneetti adeemnee hojjenne, dinqiiwwan ulfaatoon muuxannoo keenya irratti nu mudatan sana fuulduratti dhaabannee, garaa keenya keessaa, ‘Fedhiin koo utuu hin taʼin, kan kee haa taʼu’ jechuu ni dandeenya.”

> “ଏହା ପରୀକ୍ଷାକାଳୀନ ସମୟରେ, ଅର୍ଥାତ୍ ଯେ ସମୟରେ ଆମେ ବର୍ତ୍ତମାନ ବାସ କରୁଛୁ, ଯେଉଁ ସମୟରେ ଆମେ ଉଦ୍ଧାରର ଶର୍ତ୍ତଗୁଡ଼ିକୁ ଶାନ୍ତଭାବରେ ଚିନ୍ତନ କରିବା ଉଚିତ୍, ଏବଂ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ବାକ୍ୟରେ ନିର୍ଦ୍ଦିଷ୍ଟ କରାଯାଇଥିବା ସର୍ତ୍ତମାନଙ୍କ ଅନୁସାରେ ଜୀବନଯାପନ କରିବା ଉଚିତ୍। ଆମେ ଘଣ୍ଟା ପରେ ଘଣ୍ଟା ଏବଂ ଦିନ ପରେ ଦିନ, ସଚେତନ ଶାସନ ଦ୍ୱାରା, ପ୍ରତ୍ୟେକ କର୍ତ୍ତବ୍ୟ ପାଳନ କରିବା ପାଇଁ ନିଜମାନଙ୍କୁ ଶିକ୍ଷିତ ଏବଂ ପ୍ରଶିକ୍ଷିତ କରିବା ଉଚିତ୍। ଆମେ ଈଶ୍ୱରଙ୍କୁ ଏବଂ ତାଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ପ୍ରେରିତ ଯୀଶୁ ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କୁ ଜାଣିବାକୁ ପରିଚିତ ହେବା ଉଚିତ୍। ପ୍ରତ୍ୟେକ ପରୀକ୍ଷାରେ, ଯିଏ କହିଛନ୍ତି, ‘ସେ ମୋର ଶକ୍ତିକୁ ଧରୁ, ଯେଣ୍ତା ସେ ମୋ ସହିତ ଶାନ୍ତି କରିପାରେ; ଏବଂ ସେ ନିଶ୍ଚୟ ମୋ ସହିତ ଶାନ୍ତି କରିବ,’ ସେହି ଜଣଙ୍କଠାରୁ ଆଶ୍ରୟ ନେବା ଆମର ବିଶେଷାଧିକାର। ପ୍ରଭୁ କହୁଛନ୍ତି ଯେ, ପିତାମାତା ଯେପରି ନିଜ ସନ୍ତାନମାନଙ୍କୁ ରୁଟି ଦେବାକୁ ଇଚ୍ଛୁକ, ତାହାଠାରୁ ଅଧିକ ସେ ଆମକୁ ପବିତ୍ର ଆତ୍ମା ଦେବାକୁ ଇଚ୍ଛୁକ। ତେଣୁ ଆସ, ଆମର ଦୀପମାନଙ୍କ ସହ ଆମର ପାତ୍ରମାନଙ୍କରେ ଅନୁଗ୍ରହର ତେଲ ରଖିବା, ଯେପରିକି ଆମେ ସେହି ମୂର୍ଖ କୁମାରୀମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରେ ଗଣିତ ନହେବୁ, ଯେମାନେ ବରଙ୍କୁ ସାକ୍ଷାତ୍ କରିବା ପାଇଁ ବାହାରିବାରେ ପ୍ରସ୍ତୁତ ନଥିଲେ।” Review and Herald, September 17, 1895.

Mallattoo warra dhibba afurtamii afur kuma, warra dhaabbiidhaan dhaqna qabaachuun Abrahaamiin fi lubbuulee saddeet dooniirra turaniin fakkeeffaman, fakkeenya sana keessatti durboota ogeeyyii taʼanii, yeroo rakkinni dhihoo dhufu keessatti amala Kiristoos guutummaatti calaqqisiisanidha. Obboleettiin White xumura kutaa sanaa irratti Isaayyaas waabeffachuudhaan cufuun isaa sirriidha qofa; sababiin isaas, inni kutaa yeroo chaappaan warra dhibba afurtamii afur kumaa kaaʼamu irratti kallattiidhaan dubbatu dha.

> Guyyaa sanatti ishee faarfadhaa, “Dhaabaa wayinii diimaa! Ani Waaqayyo isa nan eega; yeroo hunda isa nan obaasa; akka namni tokko illee isa hin miineef halkanii fi guyyaa isa nan eega. Dheekkamsi ana keessa hin jiru; eenyutu waraana keessatti qoraattii fi qoree na dura dhaaba? Ani isaan keessa nan darbu, walitti qabees isaan nan guba. Yookaan humna koo haa qabatu, akka anaa wajjin nagaa godhatuuf; inni anaa wajjin nagaa ni godhata. Inni warra Yaaqoob keessaa dhufan akka hidda gadi qabatan ni godha; Israa’el ni daraara, ni biqila, ijaanis fuula addunyaa guutuu ni guuta. Inni akka warra isa rukutan rukuteetti isa rukuteeraa? Yookaan akka warra inni ajjeeseen qalamanitti inni ni qalameraa? Hammaatuma isaatiin, yeroo inni biqilee ba’utti, ati isa wajjin falmita; guyyaa qilleensa ba’aatiin inni qilleensa isaa jabaataa ni dhaaba. Kanaafuu yakki Yaaqoob kanaan ni qulqulleeffama; cubbuu isaa balleessuunis kun hundi ija isaa ti; yeroo inni dhagoota iddoo aarsaa hundumaa akka dhagoota xaasii caccabanii bittinnaa’anitti godhutti, bosona waaqeffannaa fi fakkiiwwan ni dhaabbatanii hin hafan. Garuu magaalattiin dallaa jabaa qabdu ni ona taati, iddoo jireenyaa ni gatama, akka lafa onaattis ni hafte; achitti jabbileen ni dheedu, achittis ni ciisu, dameewwan ishee illee ni fixa. Yeroo dameewwan ishee goganii fixanitti ni cabsamu; dubartoonni dhufanii ibidda itti qabu; sababiin isaas inni saba hubannaa hin qabne; kanaafuu Inni isaan uume isaaniif araara hin godhu, Inni isaanii tolches isaaniif ayyaana hin argisiisu.” Isaayaas 27:2–11.

“Guyyaan bubbee baʼaa,” yeroo yakki Yaaqoob qulqulleeffamaa jiru, fi gareen biraa kan “ummata hubannaa hin qabne” walitti qabamanii gubaman, yeroo chaappaan kuma dhibba afurtamii afur irratti kaaʼamu dha. Yeroo sana keessatti, inni Kiristoos wajjin nagaa gochuu barbaadu gochuu ni dandaʼa; garuu sochiiwwan dhumaa baayʼee ariifataa dha.

Luboonni yommuu tajaajila isaanii jalqaban waggaa soddoma taʼuu qabu turan; kumni dhibba tokkoo fi afurtamii afur kunis mootummaa lubootaa Pheexiroos kan taʼan, warra guyyoota dhumaa keessatti Waaqayyoo wajjin kakuu haaromsanidha.

> Isinis, akkuma dhagaawwan jiraatanitti, mana hafuuraa taatanii ijaaramaa jirtu; lubummaa qulqulluu taatanii, Yesuus Kiristoosiin Waaqayyoof aarsaa hafuuraa fudhatamaa taʼe dhiʼeessuuf. 1 Phexiros 1:5.

Luboonni tajaajila dibamuu guyyoota saddeetiif qophaaʼanii turan; kanaafuu, lakkoofsi saddeetii lubummaa dibamaa isa Taabota keessaa jiruuf mallattoo dha.

## Uleen Aaron keessaa jedhu

ଏକ ଶତ ଚୁଆଳିଶ ହଜାରଙ୍କ ଅଭିଷିକ୍ତ ଯାଜକତ୍ୱକୁ ଚୁକ୍ତିର ପେଟିକା ଭିତରେ ମୁଞ୍ଚିଥିବା ଆହରୋନଙ୍କ ଲାଠି ଦ୍ୱାରା ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରାଯାଇଛି। ଯେତେବେଳେ ଆହରୋନଙ୍କ ଲାଠି ମୁଞ୍ଚିଲା, ସେତେବେଳେ ଏହା ଆହରୋନ ଓ ଇସ୍ରାଏଲର ଅନ୍ୟାନ୍ୟ ଗୋତ୍ରମାନଙ୍କର ସେହି ଲାଠିମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରେ, ଯେଗୁଡ଼ିକ ମୁଞ୍ଚିନଥିଲେ, ଏକ ପାର୍ଥକ୍ୟ ସ୍ଥାପନ କଲା। ପବିତ୍ର ଶାସ୍ତ୍ରମାନଙ୍କରେ ଗଛଗୁଡ଼ିକର ମୁଞ୍ଚିବାକୁ ଉତ୍ପନ୍ନ କରେ ବର୍ଷା।

Raajonni raagdoonni hundinuu guyyoota dhumaa irratti dubbatu; kanaafis uleen lubummaa Aaron dibamuu dhibba afurtamii afur kuma sanaa bakka haala Eliyaas Qarmeloositti turee fi Millerootaa bara 1844 wajjin walsimu keessatti argamu bakka bu’a. Innis yeroo ergaan rooba boodaa dhugaa fi sobaa gidduutti adda ba’iinsi ifaan ifatti jiru irratti dubbata. Adda ba’iinsi sunis yeroo Joel “wayinii haaraa” garee tokko irraa muramuu isaa adda baasu keessatti godhama. Gareen afaan isaanii irraa wayiniin haaraan murame sun machooftota Efreem kan Isaayaas ti. Isaanis warra Pentekostee irratti bartoonni macheessuu isaanii himatanii fi finciltoota bara 1888 ti; isaanis abbootii isaanii, finciltoota bara 1863 turan, hordofan. Sararoonni raajii sun hundinuu sarara Obboleettii White yeroo addunyaan Adveentizimiin waa’ee kubbannoowwan ibiddaa Naashviilii waggoota dhibba tokkoo fi waggaa digdamii shanii jechuun ni danda’amaaf akka beekee turee garuu homaa akka hin dubbanne hubatu ta’eetti adda baastu wajjin wal simatu.

## 8, Sakkoottanii fi 81

Lakkoofsi soddomaa fi lakkoofsi saddeet lubummaa kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii kan mallattoo bara dhumaa ta’an, isa walitti dhufeenya Waaqummaa fi namummaa bakka bu’u, fakkeenyota dha. Lakkoofsi saddeet kudhan keessaa tokko lakkoofsa saddeetamaati; inniis lakkoofsa luboota gootota saddeetamanii kan lubicha olaanaa wajjin mootii Uziyaa, isa iddoo qulqulluutti ixaana aarsuu yaale, dura dhaabbateeti. Saddeetama tokkoon tokko (81) lubummaa waldaa mo’ataa keessatti Waaqummaa namummaa wajjin walitti makame bakka bu’a. Seenaa fincila Uziyaa keessatti, lubummaa saddeetama tokkoon tokkoo sun inumaayyuu yeroo qormaata isa fincila Ptolemy waraana Raphia booda battaluma sanatti dhalate wajjin walqixa ta’etti walqabata. Raajonni hundinuu bara dhumaa adda baasu; kanaafuu lubummaan Waaqummaa namummaa wajjin walitti makame, inni lubummaa waldaa mo’ataa kan luboota namaa saddeetama fi Lubicha Olaanaa Waaqummaa tokko irraa ijaarame, seenaa bara 2014 keessatti waraanni Yukireen jalqabame sana keessatti adda baafameera.

Boqonnaa Uumamaa inni boqonnaa kudha-lama qabu keessaa inni giddu galeessaa taʼe boqonnaa kudha-torbaffaadha. Sarara boqonnaawwan kudha-lamaan kana keessaa lakkoofsi inni giddu galeessaa taʼe lakkoofsa digdamii-lamaadha. Lakkoofsi digdamii-lamaan kun marii Waaqni fi Abrahaam gidduutti lakkoofsa tokko irratti jalqabameef dhuma addaa taʼe ni mallatteessa; kanaafis lakkoofsi digdamii-lamaan kun akka xumura sarara raajii qubee afaan Ibrootaa digdamii-lamaan mallattoo isaa baatuutti ni adda baafama. Sarara lakkoofsota digdamii-lamaa keessaa lakkoofsi inni giddu galeessaa taʼe lakkoofsa kudha-tokko dha; innis immoo lakkoofsota sadii keessaa isa giddu galeessaa taʼee, kanneen alaabaa warra dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma adda baasanidha. Kanaaf lakkoofsi kudha-tokko lakkoofsota addaa sadii keessaa isa giddu galeessaa dha; akkasumas lakkoofsi kudha-tokko dhugaa isa ijoon lakkoofsota digdamii-lamaa qofa utuu hin taʼin, lakkoofsota sadii inni keessa jiruus ni ibsa; kanaafis lakkoofsi kudha-tokko fi digdamii-lamaan akka jalqabaa fi xumura yaada isa ijoo taʼanitti ni adda baafamu. Kanaaf, boqonnaa kudha-torbaffaa keessatti lakkoofsa kudha-tokkoffaa irraa jalqabee hamma digdamii-lamaatti jiru mata-duree isa ijoo boqonnaawwan kudha-tokko irraa jalqabee hamma digdamii-lamaatti jiraniiti.

Giddu-galeessi kadhataa Maatewos keessatti boqonnaawwan kudha tokko irraa hamma digdamii lamaatti jiran keessaa giddu-galeessi boqonnaa kudha jahaadha.

> Sana duuka-buʼoonni isaa akka inni Yesuus Kiristoos taʼe nama tokkotti illee akka hin himne isaan ajaje. Maatewos 16:20.

Akkuma walakkaa Seera Uumamaa keessatti taʼetti, lakkoofsi digdamni dhuma haasawa addaa kan lakkoofsa kudha sadii keessatti yeroo Kiristoosii fi bartoonni isaa Qeesaariyaa Filiphus gaʼanitti jalqabee ture agarsiisa.

> ᱡᱤᱥᱩ ᱠᱟᱭᱥᱟᱨᱤᱭᱟ ᱯᱷᱤᱞᱤᱯᱯᱤ ᱨᱮᱱ ᱫᱤᱥᱟᱹ ᱠᱚ ᱨᱮ ᱦᱮᱡ ᱮᱱᱟᱛᱮ, ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱪᱮᱞᱟᱠᱚ ᱠᱚ ᱠᱩᱞᱤᱭᱟᱹᱣ ᱠᱚᱣᱟᱜ, “ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱠᱚ ᱢᱤᱫ ᱢᱤᱫ ᱠᱟᱱᱟ, ᱤᱧ ᱢᱟᱱᱣᱟ-ᱦᱚᱱ ᱫᱚ ᱚᱠᱚᱭ ᱛᱟᱱᱤᱧ?” ᱟᱨ ᱩᱱᱠᱩ ᱠᱚ ᱠᱚᱣᱟᱜ, “ᱪᱤᱢᱤᱱ ᱠᱚ ᱠᱚᱭ ᱠᱟᱱᱟ ᱟᱢ ᱭᱚᱦᱚᱱ ᱵᱟᱯᱛᱤᱥᱛᱟ; ᱟᱨ ᱪᱤᱢᱤᱱ ᱠᱚ, ᱮᱞᱤᱭᱟᱥ; ᱟᱨ ᱮᱴᱟᱜ ᱠᱚ, ᱭᱤᱨᱤᱢᱤᱭᱟ, ᱥᱮ ᱱᱟᱵᱤᱭᱟᱹᱠᱚ ᱢᱤᱫ.” ᱩᱱᱤ ᱩᱱᱠᱩ ᱠᱚ ᱠᱚᱣᱟᱜ, “ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ ᱟᱯᱮ ᱠᱚ ᱤᱧ ᱫᱚ ᱚᱠᱚᱭ ᱛᱟᱱᱤᱧ ᱢᱮᱱ ᱠᱟᱱᱟ?” ᱥᱟᱭᱢᱚᱱ ᱯᱮᱛᱨᱩᱥ ᱩᱛᱟᱹᱨ ᱮᱢ ᱠᱟᱛᱮ ᱠᱚᱣᱟᱜ, “ᱟᱢ ᱠᱷᱨᱤᱥᱛ, ᱡᱤᱣᱤᱛ ᱤᱥᱣᱚᱨ ᱨᱮᱱ ᱦᱚᱱ.” ᱟᱨ ᱡᱤᱥᱩ ᱩᱛᱟᱹᱨ ᱮᱢ ᱠᱟᱛᱮ ᱩᱱᱤᱡ ᱠᱚ ᱠᱚᱣᱟᱜ, “ᱥᱟᱭᱢᱚᱱ ᱵᱟᱨᱡᱚᱱᱟ, ᱟᱢ ᱫᱷᱚᱱᱭ; ᱪᱮᱫᱟᱠ ᱦᱚᱸ ᱦᱟᱹᱨ ᱟᱨ ᱢᱟᱭᱟᱝ ᱤᱱ ᱠᱟᱛᱮ ᱱᱚᱣᱟ ᱟᱢ ᱨᱮ ᱵᱟᱝ ᱩᱫᱩᱜ ᱟᱠᱟᱱᱟ, ᱢᱮᱱᱫᱚ ᱮᱜ ᱟᱢ ᱵᱟᱵᱟ, ᱚᱠᱚᱭ ᱥᱣᱟᱨᱜ ᱨᱮ ᱢᱮᱱᱟᱭ, ᱩᱱᱤ. ᱟᱨ ᱤᱧ ᱦᱚᱸ ᱟᱢ ᱠᱚ ᱠᱚᱣ ᱮᱫᱟᱹᱧ, ᱡᱮ ᱟᱢ ᱯᱮᱛᱨᱩᱥ, ᱟᱨ ᱱᱚᱣᱟ ᱫᱤᱨᱤ ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱨᱮ ᱤᱧ ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱢᱟᱸᱫᱤᱨᱤ-ᱥᱟᱵᱷᱟ ᱵᱮᱱᱟᱣᱟᱹᱧ; ᱟᱨ ᱯᱟᱛᱟᱞ ᱨᱮᱱ ᱫᱟᱨᱣᱟᱡᱟ ᱠᱚ ᱱᱚᱣᱟ ᱨᱮ ᱵᱟᱝ ᱡᱤᱛᱠᱟᱹᱨ ᱮᱢᱟ ᱫᱟᱲᱮᱭᱟ. ᱟᱨ ᱤᱧ ᱥᱣᱟᱨᱜ ᱨᱟᱡ ᱨᱮᱱ ᱪᱟᱵᱤ ᱟᱢ ᱠᱚ ᱮᱢᱟᱹᱧ; ᱟᱨ ᱚᱠᱟ ᱟᱢ ᱚᱛ ᱨᱮ ᱛᱟᱞᱟ ᱟᱢ, ᱚᱱᱟ ᱥᱣᱟᱨᱜ ᱨᱮᱭᱚ ᱛᱟᱞᱟ ᱟᱠᱟᱱᱟ; ᱟᱨ ᱚᱠᱟ ᱟᱢ ᱚᱛ ᱨᱮ ᱨᱟᱲᱟ ᱟᱢ, ᱚᱱᱟ ᱥᱣᱟᱨᱜ ᱨᱮᱭᱚ ᱨᱟᱲᱟ ᱟᱠᱟᱱᱟ.” ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱩᱱᱤ ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱪᱮᱞᱟᱠᱚ ᱠᱚ ᱠᱟᱲᱟ ᱠᱚᱣᱟᱜ ᱡᱮ ᱩᱱᱠᱩ ᱠᱚ ᱡᱮ ᱩᱱᱤ ᱡᱤᱥᱩ ᱠᱷᱨᱤᱥᱛ, ᱱᱚᱣᱟ ᱚᱠᱚᱭ ᱦᱚᱸ ᱟᱞᱚᱢ ᱠᱚ ᱵᱟᱝ ᱠᱚᱣᱟ. ᱢᱟᱛᱤ 16:13–20.

## ራፊያ fi ፓኒየም

Keessa walakkeessa Maatewos haasaa fi mata-duree adda taʼe tokko qofa miti kan bakka buʼu; garuu akkuma mallattoon kakuu dhugaa ba’umsa Uumamaa waraana Raafiyaa wajjin wal-simu, haasaan Maatewos immoo Qeesaariyaa Filiphiitti, jechuunis Paaniyum keessatti raawwatama. Daaniʼel boqonnaa kudha tokko aayata kudha shan keessatti Paaniyum, sarara boqonnaa kudha lamaa Maatewos keessaa giddugala dha; Raafiyaan immoo Daaniʼel boqonnaa kudha tokko aayata kudha tokko keessatti, sarara boqonnaa kudha lamaa Uumamaa keessaa giddugala dha.

Waggoonni 250 kan bara 457 Dh.K.D.tti jalqabame bara 207 Dh.K.D.tti xumuraman; kunis Raafiyaa lakkoofsa kudha tokkoffaa fi Paaneeyum lakkoofsa kudha shanaffaa gidduutti iddoo walakkaa ta’ee, bakka mallattoon dhagna qabaa Abrahaamii fi himanni Pheexiroos waaʼee Masiihichaa itti wal-gaʼan dha. Sarara kitaaba Maatewos keessatti, Pheexiroos Cuuphaa Isaa irratti Kiristoosin, Ilma Waaqayyoo taʼuu Isaa beekuu isaa dhugaa baʼaa jira.

Siimoon jechuun “kan dhaga’u” jechuudha; Barjonaan immoo “ilma gugee” jechuudha. Siimoonis nama yeroo Hafuuri Qulqulluun bifa guugeetiin bu’ee ergaa cuuphaa Kiristoos dhaga’e ture. Cuuphaan Kiristoosis Hagayya 11, 1840 agarsiisa ture, yeroo maleekaan jabaan Mul’ata boqonnaa kudhanii bu’e. Maleekaan inni walfakkaataan sunis 9/11 irratti bu’e. Pheexiros warra 9/11 akka ergaa qormaataa dhaloota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii beekan bakka bu’a.

Phexiroos warra mala qajeelfama sarara irratti sararaan itti fayyadaman bakka bu’a. Inni “ilma” gugee ti; kanaaf akka ilmaatti dhaloota dhumaa karaa fakkeenyaatiin bakka bu’a. Phexiroos mallattoo dhaloota dhumaa ti; lakkoofsa maqaa isaa isa fakkeenyaatiin immoo dhibba afurtamii afur kuma bakka bu’a. Phexiroos dhaloota dhumaa isa yeroo Kiristoos sarara raajii keessatti mul’atu ergaa aangoo kennamuu dhaga’an bakka bu’a. Phexiroos ergaa cuuphaa Kiristoos wajjin walqabate ni hubate; kanaafis Yesusin isa dibame ta’uu isaa beekuu danda’e; kunis afaan Ibrootaatiin Masiih, afaan Giriikiitiin immoo Kiristoos dha. Phexiroos warra maleekaan Mul’ata kudha saddeet keessaa inni Fulbaana 11 irratti gad bu’e, Hagayya 11, 1840 irrattis akka gad bu’e hubatan bakka bu’a. Phexiroos warra Fulbaana 11 akka mallattoo karaa isa dhugaa ba’umsa sararoota lamaa yookaan sadii qofaan hundeeffamuutti hubatan bakka bu’a.

Pheexiroos Pheexiroosni 9/11in dhufaatii wayita sadaffaa, isa ergaa qormaataa dhaloota dhumaa ta’e, adda baasa. Itti himannaan sunis bakka maqaan itti geeddaramuudha. Abrahaam Raphiyaa irra jira; Pheexiros immoo Paniumitti, fannifamuu dura xiqqoo. Paniumii fi fannifamuu gidduutti Pheexiros Tulluu Jijjiiramaa ni daawwata. Simoon ergaa qormaataa dhaloota isaatiif kennamu sana itti himannaa isaa kenneetti gara Pheexiroositti kan geeddarame Paniumittidha. Nama dhibba afurtamii afur kumaaf immoo ergaan qormaataa sun Islaama wayita sadaffaa ti; inniis seenaa raajii keessatti 9/11 irratti dhufe.

Jalqabniin Adventizimii kan jalqabame 9/11 irratti ture; yeroo xumura qormaata Adventizimii immoo, ergaan Islaamaa kan wayyaa sadaffaa maqaan Simoon yoomii fi eessatti akka jijjiiramu ni ibsa. Ergaan Pheexiros dhuma irratti hubatu, isa jalqaba irratti ergaa 9/11 tiin fakkeeffame, ergaa sirreeffamaa kubbawwan ibiddaa Nashville ti. Achittis ayyaanni malakataa olka’iinsa mallattoo fi balbala cufamaa Guyyaa Araaraatiin walitti hidhamee ni dhufa.

Mata-duree itti aanu keessatti wantoota kana ni itti fufna.

Back to Articles