Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkoofsa Saddeettamii Lama

Saaxiluu Raajii Raajii Ifatti Baasuu: Seenaa Daani’el 11 fi Hiika “Daily” jedhu Adventizimii keessatti Hubachuu

Author

Jeff Pippenger

Published

February 15, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Bara 1863 irraa jalqabee hanga yeroo dhumaa, bara 1989tti seenaa sana yeroo ilaallu, keessatti jibbinsa afran kan Hisqiʼeel boqonnaa saddeet keessatti argaman, dhaloota afran Adventizimii bakka buʼan sana keessatti, beekumsa dabalataa bara 1989 keessatti baname irratti xiyyeeffanna keenya ni deebifna. Beekumsi dabalataa sun waaʼee keewwata jaʼa dhumaa kan Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoo ture. Bara 1989 keessa, gareen keenya xiqqaan qorannaa Sanbataa sararoota haaromsaa raajii Macaafa Qulqulluu argate; sararoota Future for America yeroo baayʼee waamu sana, kanneen tartiiba taateewwanii sarara haaromsaa hunda keessatti hundeessan, kunis immoo akka barataan raajii hojii irra oolmaa mala bokkaa boodaa kan “sarararraa sarara irratti” jedhamu shaakalu isa dandeessisu.

Waggaa muraasa muraasa keessatti (1992), ani barruu kutaa xumuraa Daani’el boqonnaa kudha tokko keessaa lakkoofsota jaha isa dhumaa irratti bal’inaan qopheesse ture. Barruun sun quufuma koo ofii qofaaf kan barreeffame ture; ani qorannicha ifatti facaasuuf dandeettii yookaan kaayyoo hin qabu ture. Bara 1994tti barruun sun tajaajila Adventist of-deeggarsaatiin geggeeffamu tokko bira ga’e; bara 1995ttis barruuleen kudha tokko, lakkoofsota jaha isa dhumaa Daani’el boqonnaa kudha tokko uwwisan, maxxansa ji’a ji’aan tajaajila sanaan qophaa’u keessatti baafaman. Barreeffamoota Hafuura Raajii keessatti Daani’el boqonnaa kudha tokko irratti wabiiwwan ifa ta’an muraasa qofatu jiru; isaan keessaa isa hundumaa caalaa barbaachisaan immoo, hiika ani lakkoofsota sana irratti dhiheesse sanaa sirrii ta’uu isaatiif falmii giddugaleessaa ta’e.

> “Nuuf yeroo qisaasessuuf hin qabnu. Yeroon rakkinaa nu dura jira. Addunyaan hafuura waraanaatiin sochoofamteerti. Yeroo dhihootti haalli rakkinaa raajiiwwan keessatti dubbataman sun ni raawwatamu. Raajiin boqonnaa kudha tokkoffaa Daani’el keessatti argamu guutummaa isaa raawwatamuu guututti dhihaateera. Seenaa baay’een raajii kana raawwatamuudhaan ta’e irra deebi’amee ni mul’ata. Lakkoofsa soddomaffaatti humni tokko akka, ‘ni gaddita, [Daani’el 11:30–36 quoted.]’ jedhamee dubbatameera.

> “Mulʼanni jechoota kanneen keessatti ibsaman fakkaatan ni raawwatamu.” Manuscript Releases, lakkoofsa 13, 394.

Obboleettiin Waayit bara 1798 “yeroo dhumaa” akka taʼe ifatti dubbatti.

> “Garuu yeroo dhumaa keessatti, jechuun raajichi, ‘Namoonni baayʼeen asii fi achi ni deddeemu, beekumsi immoo ni baayʼata.’ Daaniʼel 12:4.... Erga bara 1798 irraa eegalee macaafni Daaniʼel banamee, beekumsi raajiiwwanii dabalee jira; namoonni baayʼeenis ergaa ulfaataa firdiin dhihoo taʼe labsanii jiru.” The Great Controversy, 356.

Lakkoofsi afurtamaan Daani’el boqonnaa kudha tokkoffaa “Yeroo dhumaattis” jedhee jalqaba.

> Bara dhuma isa dhumaatti mootichi kibbaa isa ni waraana; mootichi kaabaas gaariiwwaniin, yaabbattoota fardeeniitiin, dooniiwwan baayʼeetiinis akka bubbee jabinaatti isatti ni dhufa; innis biyyoota keessa ni seena, ni lolaaʼa, ni dabaras. Daaniʼel 11:40.

Ifa taʼuu hafuura raajichaatiin kallattiin deggersa qabaachuu baatus, lakkoofsi afurtamaan jalqaba walitti aansoo taʼe taʼeewwan bara 1798 keessatti jalqaban agarsiisa. Taʼeewwan sunis gara cufiinsa yeroo qoramuu namaatti geessu; sababiin isaas lakkoofsi jalqabaa boqonnaa kudha lammaffaa kan Daaniʼel akkana jedha: “Yeroo sana Miikaaʼel ni kaʼa,” obboleettiin White immoo yeroo Miikaaʼel kaʼutti yeroo qoramuu namootaa akka cufamu ifatti dubbatti.

> “‘Yeroo sanatti Miikaa’el, Bulchaan guddaan inni saba keetiif dhaabbatu, ni ka’a; yeroo rakkinni akkuma saba tokko ta’ee jalqabee hanga yeroo sanaatti tasumaa hin ta’in ni ta’a; yeroo sanattis saba kee keessaa namni maqaan isaa macaafa keessatti barreeffamee argamu hundinuu ni oola.’ Daani’el 12:1.

> “Yommuu ergaan ergamaa sadaffaatti cufamu, araarri siʼachi jiraattota lafa irraa yakka qabaniif hin kadhatu. Uummanni Waaqayyoo hojii isaanii raawwataniiru. Isaan ‘rooba boodaa,’ ‘haaromsa fuula Gooftaa duraa’ fudhataniiru; yeroo qormaata isaanii dura jiruufis qophaaʼaniiru. Ergamonni samii keessatti asii fi achi ariitiidhaan deddeebiʼu. Ergamaan lafa irraa deebiʼaa jiru hojii isaa xumure jechuun beeksisa; qormaanni inni dhumaa biyya lafaa irratti geeffameera, warri hundinuu of isaanii ajajawwan waaqaatti amanamoo taʼuu isaanii mirkaneessan ‘chaappaa Waaqayyoo jiraataa’ fudhataniiru. Achi booddee Yesus mana qulqullummaa ol-aanaa keessatti araarsuu Isaa ni dhaaba. Harka Isaa ol kaasa; sagalee guddaadhaanis, ‘Raawwatameera’ jedha; innis labsii ulfaataa kana yeroo dubbatu loltoonni ergamootaa hundinuu gonfoo isaanii ni hiiku: ‘Inni jalʼaan haa jalʼatu amma iyyuu; inni xuraaʼaanis haa xuraaʼu amma iyyuu; inni qajeelaan haa qajeelu amma iyyuu; inni qulqulluunis haa qulqullaaʼu amma iyyuu.’ Mulʼata Yohaannis 22:11. Dhimmi nama hundumaa jireenyaaf yookiin duʼaaf murtaaʼeera.” The Great Controversy, 613.

Lakkoofsi afurtamaan keessaa kutaan afurtamni kitaaba Daani’el boqonnaa kudha tokkoffaa, bara 1798 keessatti jalqaba; lakkoofsa afurtamii shanaffaatti immoo, yeroo mootichi kaabaa (paaphaasummaan) gargaaru tokko malee dhuma isaa ga’u, yeroo qorumsi namaa cufama; sababiin isaas lakkoofsi itti aanu, “Yeroo sanatti,” jedha; kanaanis “yeroo” lakkoofsa duraa keessatti agarsiifame sana adda baasa; innis lakkoofsa afurtamii shanaffaa Daani’el boqonnaa kudha tokkoo dha. Mootichi kaabaa (paaphaasummaan) yeroo qorumsi namaa cufamu dhuma isaa ga’a.

Kanaafuu, seenaa lakkoobsa jaʼa isa dhumaa Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoo keessatti argamu, walitti aansuu taateewwanii kan bara 1798 irraa jalqabee hanga yeroo carraan qorannoo ilmaan namaa xumuramutti gahu ni ibsa. Yeroo Obboleettiin Waayit lubbuun jirtutti, bara 1798 jechuun ifatti seenaa darbe ishee keessatti argama ture. Isheen yeroo jetteetti, “raajii boqonnaa kudha tokkoffaa Daaniʼel keessatti argamu guutummaatti raawwatamuu isaatti jechuun jechuun ni dhihaateera,” seenaa bara 1798 booddee fi Miikaaʼel yeroo kaʼutti dura raawwatamu qofa agarsiisaa turte jechuu dandaʼama. Achiis addatti ni jette, “seenaa hedduun raajii kana raawwatamuu keessatti raawwatame ni irra deebiʼama,” kanaanis barataa raajii barsiisaa jirti seenaa dhumaa Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoo, isa “guutummaatti raawwatamuu isaatti jechuun ni dhihaateera,” kutaa seenaa biroo Daaniʼel boqonnaa kudha tokko keessatti kaaʼame keessatti fakkeenyaan dursee mulʼifamee jiraachuu isaa.

Yommuu isheen furtuu raajii isa hundumaa caalaa barbaachisaa taʼe sana irratti cimsitutti, ergasii lakkoofsota soddoma hanga soddoma jahaatti ni caqasti; akkanas jettee ibsiti: “Haalli dubbii kana keessatti ibsamee wajjin wal fakkaatu ni raawwatama.” Warri raajii qoratan, fiixaan ba’iinsa dhumaa Daani’el boqonnaa kudha tokkoo hubachuu barbaadan sanaaf, Mul’anni furtuu kenne. Furtuun sunis, seenaa lakkoofsota jaha dhumaa Daani’el kudha tokko keessatti argamu, seenaa lakkoofsota soddoma hanga soddoma jahaatti keessatti argamu wajjin wal cina deemu ta’uu isaati. Mul’ata kana irraa ifni baay’een ni argama; garuu wanti asitti ilaalamuu qabu, Daani’el kudha tokko lakkoofsa soddomaa tokko keessatti “guyyoota hundumaa,” akka irraa fudhatamuudha.

Seenaa taateewwan yeroo qorannoon namummaa cufamuutti geessu ibsu sirriitti hubachuuf, barataan raajii waa’ee “kan guyyaa guyyaa” jedhamee sirrii ta’e qabaachuu qaba. Yoo lakkoofsi soddomii tokko tajaajila mana qulqullummaa Kiristoos irraa fuudhamuu agarsiisaa ta’e, yookaan yoo inni waaqeffannaa mootummaa Roomaa durii irraa fuudhamuu agarsiisaa ta’e, seenaa wal fakkaataa Obboleettiin White yeroo, “Haalli dubbii kana keessatti ibsamee wajjin wal fakkaatu ni raawwatama” jette barreessite sana sirriitti hubachuuf, yoo sirriitti hubachuu barbaadde, kun guutummaatti barbaachisaa dha.

Dhugumaatti, Adveentizimiin Laaʼodiiqeyaa raawwii lakkoofsa afurtamaa Daniel boqonnaa kudha tokko keessaa, kufaatii Gamtaa Sooviyeetii bara 1989 keessatti taʼe akka agarsiisu hin hubanne; taʼus, lakkoofsi sun taʼeewwan sanauma ifatti adda baasa. Warra dabalata beekumsaa raajii kan raawwii lakkoofsa afurtamaatiin bara 1989 dhufe sirriitti hubachuu barbaadan keessatti, hubannoon sirriin “kan guyyaa hundumaa” jedhu yeroo sana dhugaa yeroo ammaa taʼe. Jalqaba jaarraa digdamaffaa keessatti, hubannoon sirriin sun barbaachisaa ture; sababni isaas inni dhugaa hundee keessaa isa ijoo, kan Gooftaan William Miller fayyadamee hundeesse keessaa tokko ture.

କିନ୍ତୁ ବିଶତମ ଶତାବ୍ଦୀର ପ୍ରଥମ ପନ୍ଦର ବର୍ଷ ଅବଧିରେ, ସେହି ଶୈତାନିକ ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟ ଦୃଷ୍ଟିଭଙ୍ଗୀ—ଯାହା ଦାବି କରେ ଯେ “the daily,” ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କ ପବିତ୍ରାଳୟ ସେବାକୁ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରେ—ଏକ ଅଲ୍ପସଂଖ୍ୟକ ମତ ଥିଲା, ଏବଂ “the daily,” ପୌତ୍ତଳିକତାର ଏକ ପ୍ରତୀକ ବୋଲି ଯେ ସତ୍ୟ, ସେଥିପାଇଁ କୌଣସି ବିବାଦ ଆରମ୍ଭ ହେବାକୁ ମଧ୍ୟ ଅନୁମତି ଦେବା ଯୋଗ୍ୟ ମନେ କରାଯାଉନଥିଲା। ଏହି କାରଣରୁ ଆପଣ ଲାଓଦିକିଆ ସମ୍ବନ୍ଧୀୟ ଐତିହାସିକ ପୁନର୍ଲେଖନବାଦୀମାନଙ୍କଠାରୁ ଶୁଣିବେ ଯେ “the daily,” ବିଷୟଟି “ପରୀକ୍ଷାସ୍ୱରୂପ ପ୍ରଶ୍ନରେ ପରିଣତ କରାଯିବା ଉଚିତ୍ ନୁହେଁ,” କିମ୍ବା “ ‘the daily’ ବିଷୟଟିକୁ ଉତ୍ତେଜିତ କରାଯିବା ଉଚିତ୍ ନୁହେଁ।” ପୁନର୍ଲେଖନବାଦୀମାନେ ଏହି ବିଶେଷ ଆଲୋଚନାରେ ଅଶିକ୍ଷିତମାନଙ୍କୁ ନେତ୍ରୃତ୍ୱ କରିବାବେଳେ ସଦା ଯାହାକୁ ଛାଡ଼ି ଦେଇଥାନ୍ତି, ସେହିହେଲା ସେଇ ଯୋଗ୍ୟତା-ନିର୍ଦ୍ଦେଶ, ଯାହାକି ପ୍ରେରିତ ପ୍ରକାଶନ ସଦା ଏହି ବିଷୟରେ ଲାଗୁ କରିଥିଲା। ନିମ୍ନଲିଖିତ ଅନୁଚ୍ଛେଦଟି ଏଲ୍ଡର ହାସ୍କେଲଙ୍କ ପ୍ରତି ନିର୍ଦ୍ଦେଶିତ।

Jaarsaan Haskell hubannaa sirrii taʼe kan “kan yeroo hunda” jedhamee hubatamu sana, haleellaa Prescott fi Daniells jaarraa digdamaffaa keessatti kudha jalqabaa fi lammaffaa keessa irratti geggeeffame dura dhaabatee ittisaa ture. Hubannaa cimaadhaan xiyyeeffadha; obboleettiin White gonkumaa hubannaan Haskell kan “kan yeroo hunda” jedhu dogoggora akka ture hin ibsitu; isaaf qofa akka kaka’umsi sun itti hin fufne qajeelfama kenniti, sababiin isaas Gooftaan diinota dhugaa (Prescott fi Daniells) barsiisa isaanii sobaa dhiibuu isaanii itti fufsiisuuf waltajjii itti fufu kennuu hin barbaadne. Caqasa kana keessatti Haskell “chaarticha” irratti ifata, chaartiin achi keessatti eeramu immoo chaartii 1843 dha. Haskell falmii sana keessatti akka dhugaa baatuutti chaartii 1843 irra deebi’ee maxxanse ture. Garuu inni chaarticha qofa irra deebi’ee maxxansuu irratti hin dhaabbanne; kutaa gad-aanaa chaartichaa irratti caqasa obboleettii White irraa fudhate dabalee ture; isheenis achitti, “chaartiin 1843 harka Gooftaaatiin qajeelfamee ture, jijjiiramuu hin qabu” jetteetti. Akkuma caqasa sana dubbistanitti, yeroo meeqa “yeroo kana” jette akka dubbatte lakkaa’aa.

> “ ‘Ani isinitti himachuuf ajajameera, isinitti akkan jedhu: yeroo ammaatti gaaffileen sammuu namootaa jeequu dandaʼan tokko illee Review keessatti kaafamuu hin qaban.... Amma falmii barbaachisaa hin taane keessatti seenuuf yeroo hin qabnu; garuu garaa fi jireenya dhugumaan jijjiiramuuf Gooftaa barbaaduun akka nu barbaachisu cimnee yaaduu qabna. Lubbuunii fi sammuun qulqulleeffamuu isaanii mirkaneessuuf tattaaffiin murteessaa taasifamuu qaba.’”

> “मोर सभ्यसतर्कतारे एकता-मुख राखिबा आवश्यकतासम्बन्धरे मोते सतर्कबाणी दिया जाइछि। एहा एहि समयरे आम ପାଇଁ ଗୁରୁତ୍ୱପୂର୍ଣ୍ଣ ବିଷୟ। ବ୍ୟକ୍ତିଗତ ଭାବେ ଆମେ ସର୍ବାଧିକ ସତର୍କତାସହ କାର୍ଯ୍ୟ କରିବାକୁ ଆବଶ୍ୟକ।”

> “Waxaan u qoray Oday Prescott, anigoo u sheegay inuu si aad ah uga digtoonaado inuusan ku soo bandhigin mawduucyo ku jira Review oo u ekaan kara kuwo tilmaamaya ceebaha waayo-aragnimadeennii hore. Waxaan u sheegay in arrintan uu rumaysan yahay in khalad laga galay aanay ahayn su’aal asaasi ah, iyo in, haddii hadda mudnaan la siiyo, cadaawayaasheenna ay ka faa’iidaysan doonaan, oo ay buur ka dhigi doonaan bar yar.”

> “Aniifis akkas nan jedha, dhimma kun [EENYUMMAA “GUYYAA HUNDAA” DANIEL 8 KEESSAA] yeroo kana irratti kakaafamuu hin qabu. Lakki, obboleessa koo, ani yeroo muddamaa kana keessa muuxannoo keenya keessatti kaartaan ati irra deebi’amee maxxanfame akka facaafamu hin qabu jedheen nan amana. Dhimma kana keessatti dogoggora hojjetteetta. Seexanni dhimmoota burjaajii uuman fiduuf ciminaan hojii irra jira. Namoonni tajaajiltoonni keenya gaaffii kana irratti walitti bu’iinsa keessa akka seenan arguu baay’ee isaan gammachiisu jiru; isaanis kana irraa waan guddaa tolchu turan.”

> “Akkuma wanta gaaffii kanaa irratti gama lamaan irraa maal jedhamee dubbatamuu danda’u ilaalchisee, yeroo ammaa kanatti callisuun ofii isaa afaan dubbataa ta’uu isaa nan barsiifame. Seexanni tajaajiltoota keenya dura bu’oota gidduutti qoqqoodinsa uumuuf carraa eeggachaa jira. Hanga isin hundinuu walitti dhufuudhaan dhimmicha irratti walii galuu dandeessanitti kaartii sana maxxansiisuun dogoggora ture. Mata duree marii kaasuuf dirqama ta’e fi yaada garaagaraa keessaa baafamuu fidu tokko fuulduraatti fiduudhaan ogummaadhaan hin hojjenne; sababiin isaa, wanti hundinuu ni micciirama, hiikni itti kennamus waan dhuma irratti dhimma kanaaf miidhaa qofa fidu ta’uuf. Nuti hundi keenya ibsa sobaa warra ragaa isaanii isaan ragaa sobaa baachuuf fedhii qaban agarsiisan irraa dhufu to’achuuf hojii baay’ee qabna.” Manuscript Releases, volume 9, 106, 107.

ᱯᱟᱹᱨᱥᱤ ᱚᱞ ᱨᱮ ᱟᱢᱮ ᱚᱞᱠᱟ ᱠᱮᱫᱟ ᱡᱮ Ellen White ᱠᱚ ᱢᱮᱱᱮᱫ ᱠᱟᱱᱟ ᱡᱮ ᱚᱠᱚᱭ ᱠᱚ ᱵᱤᱪᱟᱨ ᱡᱚᱦᱚᱨ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱨᱚᱲ ᱮᱢ ᱟᱠᱟᱫᱟ, ᱩᱱᱠᱩ ᱠᱚ “the daily,” ᱵᱟᱵᱚᱛ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱫᱷᱟᱨᱚᱬ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ; ᱟᱨ Prescott ᱟᱨ Daniells ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱮᱢ ᱡᱮ “the daily,” ᱠᱨᱤᱥᱴ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱥᱟᱱᱤᱠ ᱥᱮᱵᱟ ᱠᱟᱹᱢ ᱠᱚ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹᱭ ᱮᱫᱟ, ᱚᱱᱟ ᱥᱟᱛᱟᱱ ᱛᱷᱮᱱ ᱮᱞᱟᱱᱟ ᱾ ᱩᱱᱤ Haskell ᱠᱚ ᱵᱷᱟᱨᱛᱥᱚᱱ ᱠᱮᱫᱟ ᱡᱮ ᱩᱱᱤ ᱚᱱᱟ ᱵᱤᱵᱟᱫ ᱪᱟᱞᱟᱣ ᱮᱢ ᱮᱫᱟ; ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ “the daily,” ᱫᱚ ᱥᱟᱹᱨᱤᱠᱚᱨ ᱪᱮᱫ ᱠᱚ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹᱭ ᱮᱫᱟ ᱚᱱᱟ ᱥᱟᱛ ᱨᱮ ᱩᱱᱤ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱫᱷᱟᱨᱚᱬ ᱵᱟᱵᱚᱛ ᱵᱷᱟᱨᱛᱥᱚᱱ ᱵᱟᱝ ᱠᱮᱫᱟ ᱾ ᱚᱱᱟ ᱚᱠᱛᱚ ᱨᱮ ᱟᱫᱮᱨ ᱠᱚ ᱦᱚᱲᱢᱚᱱᱥᱚ ᱮᱛᱮᱱ ᱦᱚ “the daily,” ᱨᱮ ᱯᱨᱟᱨᱢᱵᱷᱤᱠ ᱵᱩᱡᱷᱟᱹᱣ ᱨᱮ ᱵᱤᱥᱣᱟᱥ ᱮᱫᱟᱭ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ, ᱟᱨ ᱤᱧᱟᱹᱜ ᱠᱷᱚᱱ ᱦᱟᱹᱞᱤ ᱵᱟᱹᱲᱛᱤ, Daniel ᱮᱞᱮᱣᱮᱱ ᱨᱮ ᱚᱱᱟ ᱯᱚᱫ, ᱚᱠᱟ ᱫᱚ 1989 ᱨᱮ “the time of the end” ᱨᱮ ᱩᱫᱩᱜ ᱦᱚᱪᱚ ᱡᱚᱜᱚᱜᱼᱟ, ᱚᱱᱟ ᱦᱚᱸ ᱟᱰᱤ ᱫᱤᱱ ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱨᱮ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ ᱾ ᱚᱱᱟ ᱚᱠᱛᱚ (1989) ᱨᱮ “the daily,” ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱫᱷᱟᱨᱚᱬ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱵᱷᱟᱨᱤ ᱢᱟᱦᱟᱛᱣ ᱞᱟᱹᱠᱛᱤ ᱦᱩᱭᱩᱜᱼᱟ ᱾ ᱨᱤᱵᱷᱤᱡᱚᱱᱤᱥᱴ ᱠᱚ ᱥᱟᱨᱟ ᱵᱮᱞᱟ Ellen White ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱚᱱᱟ ᱡᱚᱜᱚᱛ ᱠᱚ ᱵᱟᱝ ᱢᱮᱱᱮᱜᱼᱟ, ᱚᱠᱟ ᱫᱚ ᱚᱱᱟ ᱵᱤᱥᱮᱥ ᱚᱠᱛᱚ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱥᱤᱢᱟᱹ ᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱠᱚ ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱠᱟᱦᱱᱤ ᱵᱟᱝ-ᱥᱟᱛ ᱜᱟᱞᱢᱟᱨᱟ ᱨᱮ ᱚᱰᱚᱠ ᱠᱟᱱᱟ ᱾ ᱱᱤᱪᱮᱭ ᱯᱟᱹᱥᱮᱡ ᱨᱮ ᱚᱠᱛᱚ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱚᱱᱟ ᱡᱚᱜᱚᱛ ᱠᱚ ᱜᱮᱱᱛᱟ ᱾

> “Ani obboloota obboloota Butler, Loughborough, Haskell, Smith, Gilbert, Daniells, Prescott, fi warra hundumaa hiika ‘kan guyyaa guyyaa’ jedhuu Dani’el 8 keessatti ilaalchisee yaada isaanii jabeessanii dhiibbaa gochuudhaan socho’aa turaniif dubbachuuf qaba. Kun gaaffii qormaataa taʼee hin godhamin; jeequmsi isa akka waan gaaffii akkasii taʼeetti ilaalamee keessaa dhalates baayʼee kan nama gaddisiisudha. Kana irraa burjaajjiin dhalateera; sammuu obboloota keenya keessaa kaan immoo hojii yeroo kana magaalaawwan keenya keessatti hojjetamuu qabu, isa Gooftaan akka hojjetamu qajeelche sanaaf yaada of eeggannoo qabu kennamuu qabu irraa garagalchiteera. Kun diina guddaa hojii keenyaatiif gammachuu taʼeera.”

> “Baraan naaf kenname akka taʼetti, gaaffii kana irratti jeequmsa dabaluuuf waan tokko illee gochuun hin qabu. Inni haasawa keenya keessatti hin kaafamin, akka dhimma baayʼee barbaachisaa taʼeettis irratti hin turin. Hojii guddaa nu dura jira, hojii buʼuuraa hojjetamuu qabu irraa saʼaatii tokko illee dhabuuf yeroo hin qabnu. Haa taʼu malee, tattaaffii keenya ifa uummataa duratti goonu sana sararoota dhugaa barbaachisoo taʼan, warra irratti ifa ifaa qabnu qofa dhiheessuu irratti haa daangeessinu.

> “ክርስቶስ በዮሐንስ 17 የተመዘገበውን የመጨረሻ ጸሎቱን ወደ ትኩረታችሁ ልጠራ እፈልጋለሁ። እኛ ልንናገርባቸው የምንችል ብዙ ርእሶች አሉ፤—ቅዱሳን፣ የሚፈትኑ እውነቶች፣ በቀላልነታቸው ውብ የሆኑ። በእነዚህ ላይ በጽኑ ትጋት መኖር ትችላላችሁ። ነገር ግን ‘ዘለቄታዊው’ ወይም በወንድሞች መካከል ክርክርን የሚቀሰቅስ ማንኛውም ሌላ ርእስ በዚህ ጊዜ እንዳይገባ ያድርጉ፤ ምክንያቱም ይህ ጌታ በዚህ ሰዓት የወንድሞቻችን አእምሮ የተመሠረተበት እንዲሆን የሚፈልገውን ሥራ ያዘገያልና ያሰናክላል። የአመለካከት የተለየ ልዩነት የሚገልጡ ጥያቄዎችን አናነሳ፤ ይልቁንም ከቃሉ ስለ እግዚአብሔር ሕግ አስገዳጅ መብቶች የሚናገሩትን ቅዱሳን እውነቶች እናቅርብ።”

> “Tajaajiltoonni keenya dhugaa karaa isa caalaa namaaf fudhatamaa taʼeen dhiheessuuf carraaquu qabu. Hanga dandaʼametti, hundinuu waanuma tokko haa dubbatan. Lallabni sun salphaa haa taʼu; mata-dureewwan murteessoo salphaatti hubatamuu dandaʼan irratti haa xiyyeeffatu. Yeroo tajaajiltoonni keenya hundi of gadi deebisuu barbaachisaa taʼuu isaa hubatanitti, Gooftaan isaanii wajjin hojjechuu ni dandaʼa. Amma deebiʼinee jijjiiramuu nu barbaachisa; akka ergamoonni Waaqayyoo nu wajjin hojjetanitti, warra nu ittiif hojjenne qalbii isaanii irratti dhiibbaa qulqulluu uumanii.”

> “Nuyi walitti hidhamiinsa tokkummaa Kiristoos fakkaatu keessatti walitti makamuu qabna; hojii keenya immoo akkasitti taanaan faayidaa malee hin ta’u. Hidhaa wal qixa ta’een walitti dhiyaadhaa, falmiinis akka gidduutti hin seenne godhaa. Humna dhugaan wal tokkoomsu mul’isaa; kun immoo sammuu namaa irratti dhiibbaa cimaa ni godha. Tokkummaa keessatti humni jira.

> “Kun yeroo qabxiilee garaagarummaa xixxiqqoo barbaachisummaa hin qabne ifatti ol kaasaniif miti. Namoonni tokko tokko, warri Gooftaa wajjin walitti hidhata cimaa fi jiraataa hin qabne, dadhabina muuxannoo isaanii Kiristiyaanummaa addunyaatti yoo mul’isan, diinonni dhugaa warri nu cimaatti ilaalaa jiran isa sana irraa faayidaa guddaa ni baafatu, hojii keenyas ni gufachiisu. Hundinuu garraamummaa haa guddisan; Isa garaan isaa garraamoo fi gad of deebise ta’e irraa barumsa haa baratan.”

> Mata-dureen “kan guyyaa guyyaatti” jedhu sochiiwwan akka raawwataman kanneen akkasii hin kaasuu qabu. Sababa mata-dureen kun namoota gaaffii kanaa gama lamaan jiraniin ittiin qabame irraa ka’e, falmiin ka’eera, burjaajjiinis bu’eera.

> “Hojiin Obboleessa Laarii Ismiitiin xalayaa gabaabaa obboloota isaa fi amantii isaanii irratti murtii balaaleffannaa of keessaa qabu maxxansiisuun raawwatame, Waaqayyoon hin deeggaramne. Akka Ani Jaarsaa Piriiskootitti jedhus, Gooftaan dhimma kana ilaalchisee ba’aa si irratti hin kaa’in.

> “Elder Daniells dhimma kana irratti obboloota keenya hooggantoota gidduutti garaagarummaan yaadaa akka jiru beekaa, akkuma iddoowwan tokko tokkootti godhameetti, dhimma kana gara fuulduraatti dhiibuun isaa na gaddisiise.

> “Obboloonni keenya kaan ogummaadhaan hin geggeeffamne; ilaalcha isaanii hiikkaa ‘kan guyyaa guyyaatti’ jedhamuu deeggaruuf godhan irratti bu’aa carraaqqii isaanii ilaalchisee sababaa irraa gara bu’aatti ifatti hin yaadne. Haalli ammaa dhimma kana irratti garaagarummaa yaadaa jiru hamma itti fufetti, inni kun akka waan duratti baafamee mul’atu hin godhamin. Falmii hundinuu haa dhaabbatu. Yeroo akkasii keessatti callisuun dubbiqabeessa ta’a.

> “Dirqamni tajaajiltootni Waaqayyoo yeroo kanaa keessatti qaban, Magaalota keessatti Dubbicha lallabuu dha. Kiristoos lubbuuwwan oolchuuf dhufe; nus, akka qooddtoota ayyaana Isaa taanee, jiraattota magaalota gurguddoo sanaaf beekumsa dhugaa Isaa isa fayyisu dabarsuu nu barbaachisa.” Pamphlets, number 20, 11, 12.

Obboleessi Laarii Smiiz, inni isheen itti himaa turte, haala sanaan addatti baayʼee aaree ture; sababiin isaas kitaabni abbaa isaa, *Daniel and the Revelation*, inni Piresikootii fi Daaniʼeels waaʼee “the daily” irratti waan inni barreesse jijjiiruuf irra deebiin barreessuu barbaadan, isa ture. Obboleessi Smiiz dhugaa, akkasumas abbaa isaa, ni eegaa ture. Isheen falmii sana irra deddeebiin jechoota, “yeroo kana keessatti,” jedhuun daangessiti; akkasumas gara dhumaatti, “Haalli garaagarummaa yaadaa yeroo ammaa dhimma kana irratti jiru utuu jiru, inni kun akka waan guddaa taʼee hin dhihaatin” jetteetti. Yuunivarsiitiileen Adveentizimii hundi kan harʼa “the daily” barsiisan, ilaalcha Seexana keessaa taʼe barsiisu. Ifatti, haalli yeroo ammaa jiru akkuma yeroo sanaa miti.

Dhaloonni lammaffaan Adveentizimii fincila bara 1888 irratti jalqabame, hafuuroonni sobaa immoo giddugala geggeessitootaa keessatti hundeeffaman. Haalli sun guddina gowwoomsawwan hafuurota sobaa isa guddaa taʼeef karra bane; isaanis naannoo wal irraa fagaatuu fi qoqqoodamuu fidu uuman, yeroo namoonni iddoo itti gaafatamummaa qabanitti argaman waan isaan dhuunfaatti akka dhugaa taʼetti murteessan kamiyyuu guddisuuf murteessan. Namoonni akka Daniells, Prescott fi Kellogg seenaa sanaaf mallattoo taʼan; keessatti Hisqiʼeel maanguddoota torbaatama, “jaarsota mana Israaʼel” jedhaman, “dukkana keessatti, namni hundinuu kutaa fakkii isaa keessatti” maal akka “raawwatu” adda baase; “isaan, ‘Waaqayyo nu hin argu’ jedhu.”

Bara sana keessatti ergamoonni ergaa bara 1888 sana lamaan isaanii iyyuu falmiiwwan, jeequmsaa fi hafuura xuraa’ummaa keessatti karaa isaanii dhaban; isaanis jeequmsa Hezeqi’el keessatti maanguddoota torbaatama warra mana qulqullummaa sanaa irratti waaqolii tolfamoo fakkeessanii, akkasumas dallaa sammuu isaanii irratti isaanii kaahanitti isaan liqimfaman. Hojiin fayyaa hafuura xuraa’ummaa Kellogg irraa kan ka’e irraa kaafame; ta’us, warri seenaa haaromsanii ibsan kan Adventizimii Laa’odiiqeyaa namoota hin baranne gara amantiitti geggeessanii akka injifannoon gosa tokkoo jeequmsa dhaloota sana keessaa ba’eetti amansiisu. Seenaa wal fakkaatu yeroo Abbootii Murtii keessatti ture; walumaagalatti seenaa Abbootii Murtii yeroo kanaaf guutummaatti ni madaala, sababiin isaas lakkoofsi dhumaa kitaaba Abbootii Murtii akkana jedha:

> Bara sana Israa’el keessatti mootummaan hin turre; namni hundinuu waan ija ofii isaatti sirrii ta’e ni godha ture. Abbootii Murtii 21:25.

Afaanota kana keessatti akkuma itti fufnuutti, seenaa Abbootii Murtii akkamitti seenaa dhaloota lammaffaa Adventizimii wajjin wal simatu akka taʼe ni agarsiifna; garuu seenaa Adventizimii Laaʼodiiqeyaa yeroo ilaallu, seenaa salphaatti argamu warra seenaa haaromsanii dhiheessan irraa akka kenname hubatamuu qaba. Obboleettiin White dhuguma mata-duree “kan guyyaa guyyaa” jedhu seenaa sana keessatti akka kakaafamu hin barbaadne; yeroo dhugaan isaa ilaalamu immoo, namoota muraasa xiqqoo qofa kan isheen “ergamoota mootummaa waaqaa keessaa ariʼaman”n qajeelfamaa jiru jetteef yaada isaanii dogoggoraa taʼe beeksisa uummataaf kennamuun akka babalʼifatan carraan kenname ture. Garuu yaada Obboleettiin White dogoggora akka tursiifamu hayyamte jechuun dhiheessuun, sirriitti faallaa waan isheen amantu tureeti.

> “Yaa obboloota, akka ergamaa Kiristoositti waan ani isin akeekkachiisu, dhimmoota xixiqqoo kana irraa of eeggadhaa; sababiin isaa, isaan sammuu dhugaa irraa jal’isuuf kan geessu dha. Dogoggorri gonkumaa miidhaa hin dhabu. Inni gonkumaa hin qulqulleessu, yeroo hundas burjaajii fi wal-dhabbii fida. Inni yeroo hundumaa balaa qabeessa dha. Diinni sammuu warra kadhannaadhaan guutummaatti hin jabeeffamne, fi dhugaa Macaafa Qulqulluu keessatti hin hundeeffamne irratti humna guddaa qaba.” Testimonies, jildii 5, 292.

Barumsa itti aanu keessatti qorannoo kana itti fufna.

> “Yeroon darbuu hin qabnu. Yeroon rakkinaa nu dura jira. Addunyaan hafuura waraanaatiin jeeqamteerti. Yeroo gabaabaa keessatti haalli rakkinaa raajiiwwan keessatti dubbataman ni raawwatamu. Raajiin Daani’el boqonnaa kudha tokkoo keessatti argamu guutummaatti raawwatamuu isaa jechuun ni danda’ama jechuunitti dhihaateera. Seenaa raajii kana raawwachuuf ta’e keessaa baay’een isaa irra deebi’amee ni mul’ata. Lakkoofsa soddoma keessatti aangoon tokko akkas jedhamuun ibsameera: ‘Inni ni gaddisiifama, deebi’ee immoo kakuu qulqulluu irratti dheekkamsa qabaata; akkasuma ni godha; deebi’ee warra kakuu qulqulluu dhiisan wajjin walii gala. Humnoonnis isa cinaa ni dhaabbatu; isaan iddoo qulqulluu jabinaa ni xureessu; aarsaa yeroo hunda dhiyaatu ni hambisu; waan mancaa’umsa fidu sanas ni dhaabu. Warra kakuu irratti hammina hojjetan immoo gowwoomsaan ni balleessa; garuu sabni Waaqa isaanii beekan ni jabaatu, hojii guddaas ni hojjetu. Warri saba keessaa hubannoo qabanis baay’ee ni barsiisu; ta’us guyyoota baay’eedhaaf goraadeedhaan, ibiddaadhaan, booji’amuu fi saamamuudhaan ni kufu. Yommuu kufan gargaarsa xinnoodhaan ni gargaaramu; garuu baay’een gowwoomsaan isaanitti ni maxxanu. Warra hubannoo qaban keessaa gariin ni kufu, akka isaan qoramaniif, qulqulleeffamaniif, adii ta’aniif, hamma yeroo dhumaatti; yeroo murtaa’eef amma iyyuu waan ta’eef. Mootichis akka fedhii isaatti ni godha; of ol kaasa, waaqota hundumaa irra of guddisas; Waaqa waaqotaa irratti dubbii nama dinqisiisu ni dubbata; hamma dheekkamsi sun raawwatamutti ni milkaa’a; waan murteeffame ni ta’aatii.’ Daani’el 11:30–36.”

> “Mul’attoowwan dubbii kana keessatti ibsaman wajjin wal fakkaatan ni raawwatamu. Namoonni sodaa Waaqayyoo fuula isaanii dura hin qabne, Seexanni sammuu isaanii irratti to’annoo argachaa saffisaan akka jiru ragaa ni argina. Hundi dubbii raajii kitaaba kanaa haa dubbisuu fi haa hubatu; yeroo rakkinaa isa dubbatame keessa amma seenaa jirra:”

> “‘Yeroo sanatti Miikaa’el, angaffaan guddaan inni saba kee dhaabatu ni ka’a; yeroo dhiphinaas ni ta’a; akkasiin isaa saba tokko erga jiraatee jalqabee hamma yeroo sanaatti matumaa hin ta’in. Yeroo sanattis sabni kee ni oola; jechuunis namni kam iyyuu isa macaafa keessatti barreeffamee argamu. Warri baay’een isaanii kan biyyoorra ciisan ni dammaqu; tokko tokko jireenya bara baraatti, kaan immoo qaanii fi tuffii bara baraatti. Warri ogeeyyiin akkuma ifa balbala waaqaa ni ifu; warri namoota baay’ee gara qajeelummaatti deebisanis akka urjiiwwanii bara baraa hamma bara baraatti ni ifu. Ati garuu, yaa Daani’el, dubbii kana cufi, macaafas hamma yeroo dhumaatti chaappessi; namoonni baay’een asii fi achi ni adeemu, beekumsi ni baay’ata.’ Daani’el 12:1–4.” Manuscript Releases, lakkoofsa 13, 394.

Back to Articles