Article

# Eeliyaas - Lakkofsa Jaha

Qoranno Kurnan keessaa Kudhan

Author

Jeff Pippenger

Published

October 5, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Nuti mallattoo Eliyaas ilaalleerra, amma immoo adeemsa qormaataa sadarkaa sadarkaadhaan geeffamu gaanfa Pirootestaantummaa irratti ibsuuf, akkasumas guddina siyaasaa sadarkaa sadarkaadhaan adeemu gaanfa Ripabilikaanummaa keessatti, kan gaanfa Pirootestaantummaa wajjin wal qixa adeemu, agarsiisuuf seenaawwan Tulluu Qarmeeloosii fi Tulluu Siinaa itti fayyadamaa jirra.

Barruun darbe kan darbe lakkofsa kudha sadii fi kudha afur keessaa finciluu erga Galaana Diimaa ce’anii booda Israa’el durii irra gaʼe qorumsota kurnan keessaa isa kudhaffaa fi isa dhumaa akka taʼe ibsaa ture. Seenaa kun jalqaba sochii seenaa Milleraayitii wajjin wal simata; akkasumas seenaa sochii xumuraa Waaqayyoo wajjinis wal simata. Hojii ergamoota sadan Mul’ata kudha afur keessaa hundi sochii jalqaba irratti fi sochii dhuma irratti raawwatama.

> “Malaan inni labsii ergamaa sadaffaatti itti dabalamu guutummaa lafaa ulfina isaatiin ibsuuf jira. Asitti hojii hamma addunyaa guutuu bal’atuu fi humna addaa hin baramneen guutame dursee dubbatameera. Sochiin dhufaatii bara 1840–44 mul’ata ulfina qabeessa humna Waaqayyoo ture; ergaan ergamaa jalqabaa buufata hojii ergamootaa addunyaa keessaa hunda ga’e, akkasumas biyyoota tokko tokkotti haaromsa amantii mootummaa guddaan biyya kamiyyuu keessatti haaromsa Amantii jaarraa kudha ja’affaa irraa jalqabee mul’ate caalaa argame; garuu kun hundi sochii jabaa akeekkachiisa dhumaa ergamaa sadaffaa jalatti ta’uun ni caalamu.” The Great Controversy, 611.

Seenaa sochii jalqabaa fi sochii dhumaa gidduutti, seenaa waldaa Laa’oodiqiyaa argina. Ergamaan ulfina isaatiin laficha ifsu sun, ifatti akka sochii ta’e malee akka waldaa ta’eetti hin ibsamu.

> “Waaʼee Baabilon ilaalchisee, yeroo raajii kana keessatti mulʼifametti, akkana jedhamee labsameera: ‘Cubbuun ishee hamma samii gaʼeera; Waaqayyos jalʼina ishee yaadateera.’ Mulʼata 18:5. Isheen safartuu yakka ishee guutteetti; badiinni ishee irra buʼuufis jedhuutti jira. Garuu Waaqayyo amma iyyuu saba ofii isaa Baabilon keessa qaba; murtiiwwan Isaa utuu ishee hin daawwatiniin dura, amanamoonni kun akka cubbuu ishee keessatti hirmaatan hin taʼin, akkasumas akka ‘dhaʼichaawwan ishee irraa hin fudhanneef,’ keessaa waamamuu qabu. Kanaafuu sochiin ergamaa samii irraa buʼee, ulfina isaatiin lafa ibsee, sagalee guddaadhaan jabeessee iyyee, cubbuuwwan Baabilon labsuun fakkeeffame sun mulʼata. Ergaa isaa wajjin walqabatee waamichi kun ni dhagaʼama: ‘Saba koo nana, keessaa baʼaa.’ Beeksisoonni kun, ergaa ergamaa sadaffaatti makamanii, akeekkachiisa isa dhumaa jiraattota lafaatiif kennamu taʼu.” The Great Controversy, 604.

Raajonni hundinuu wal irratti walii galu; yeroo raajiiwwan sun itti labsaman caalaa immoo “guyyoota dhumaa” adda baasanii ifaan ibsu. Fakkeenya taateewwan kanaa keessaa tokkoon, maleekaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeet keessaa jiruu, maleekaa Mul’ata boqonnaa kudhan keessaa jiruun fakkeenyeffamee ture; ammas akkasuma. Isaan lamaanis yeroo gad bu’an ulfina isaatiin lafa ni ibsu. Obboleettii White kitaaba Early Writings keessatti maleekaa isa jalqabaa ni adda baasti.

> “Yesus ergamaa guddaa tokko gara lafaatti buusee jiraattota lafaa akka mul’achuu isaa yeroo lammaffaa sanaaf qophaa’an akeekkachiisuuf erge. Ergamichichi samii keessatti fuula Yesus duraa ba’ee yeroo deemu, ifni guddaan baay’ee ifaa fi ulfina qabeessi isa dura deema ture. Ergamaan sun hojii isaatiin ulfina isaatiin lafa ibsuufii fi nama dheekkamsa Waaqayyoo dhufu sana irraa akeekkachiisuuf akka dhufe natti himame.” Early Writings, 245.

Maleekaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii sana Fulbaana 11, 2001 irratti gad bu’e. Innis maleekaa Hagayya 11, 1840 irratti gad bu’een fakkeenya keessatti dursee mul’ifame ture. Isaayaas boqonnaa ja’a keessatti, Isaayaas mana qulqullummaa sami keessa jiru fi ulfina Waaqayyoo ni argisiifama. Lakkoofsa sadii keessatti boqonnaa ja’a sanaa, guutummaan lafaa ulfina Waaqayyootiin akka guutame ibsa. Kunis yeroo maleekaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii gad bu’etti ta’a.

> Kana booddee waan kanaa, ani ergamaa biraa tokko samiidhaa bu'aa jiru nan arge; inni aangoo guddaa qaba ture; lafnis ulfina isaatiin ifte. Mul'ata Yohannis 18:1.

Lakkoofsi sadaffaa kan Isaayyaas boqonnaa jaʼaa seenaa isauma sana adda baasa.

> Tokkoon tokkoon isaanii wal waamanii, “Qulqulluu, qulqulluu, qulqulluun Waaqayyo Gooftaan Waan Hundumaa dandeessuudha; lafti hundinuu ulfina isaa guutee jirti” jedhan. Isaayaas 6:3.

Obboleettiin Waayit mul’ata Isaayaas waa’ee mana qulqullummaa fi sochii Mul’ata kudha saddeet walitti ni fidti.

> “Serafimoonni teessoo mootummaa sana dura jiran ulfina Waaqayyoo yeroo ilaalan soda kabajaa guddaadhaan akka malee guutamanii waan jiraniif, ofii isaanii of-jaallannaa qabuun yookaan ofii isaanii yookaan walii isaanii dinqisiifachuudhaan yeroo xiqqoo tokkoof illee ofitti hin ilaallan. Galanni fi ulfinni isaanii Gooftaa Waan Hunda Qabuuf qofa; isa ol kaafamee ol ol jedhuuf, fi isa uffanni ulfina isaa mana qulqullummaa guutuuf. Akkuma isaan yeroo fuulduraa, yeroo lafti hundinuu ulfina isaatiin guutamtu sana argu, faaruun galataa injifannoo qabu sagalee miidhagaadhaan wal irraa walitti deebi’ee, ‘Qulqulluu, qulqulluu, qulqulluu, Gooftaan Waan Hunda Qabu dha’ jedhamuun dhaga’ama. Isaan Waaqayyoon ulfeessuuf guutummaatti quufaniiru; fuula isaa durattis, kolfiisa raggaasisaa isaa jala, waan kana caalaa tokko illee hin hawwan. Fakkii isaa baachuudhaan, tajaajila isaa hojjechuudhaan, isa waaqeffachuudhaanis, hawwiin isaanii inni ol’aanaan guutummaatti raawwatameera.”

> “އަޚުން ދެއްވި ދެކުން އިސައިޔާއަށް ދެއްވި ރައްޔެތް، ފަހު ދުވަސްތަކުގައި އެކަނީ އެއީ އެގްޒަބިހުގެ މީހުންގެ ހާލަތް ދައްކައިދޭ ކަމެވެ.” Review and Herald, December 22, 1896.

ଜନ ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟର ଦଶମ ଅଧ୍ୟାୟରେ ଏବଂ ତଥା ଅଠାରଶ ଅଧ୍ୟାୟରେ, ଏବଂ ଯିଶାୟ ଷଷ୍ଠ ଅଧ୍ୟାୟରେ, ସହିତେ ସିଷ୍ଟର ହ୍ୱାଇଟଙ୍କ ବ୍ୟାଖ୍ୟାକୁ ଅନ୍ତର୍ଭୁକ୍ତ କରି, ପୃଥିବୀ ଦେବଙ୍କ ମହିମାରେ ଆଲୋକିତ ହେଉଥିବା ଏହି ସମସ୍ତ ଦୃଷ୍ଟାନ୍ତକୁ ଇତିହାସର ସେହି ଏକେଇ ସମୟବିନ୍ଦୁରେ ସ୍ଥାପନ କରନ୍ତି। ୨୦୦୧ ସାଲ ସେପ୍ଟେମ୍ବର ୧୧ ତାରିଖରେ ଘଟିଥିବା ଘଟଣାବଳୀକୁ ସମଗ୍ର ପୃଥିବୀ ସାକ୍ଷୀ ହୋଇଥିଲା। ୧୮୬୩ ମସିହାରେ ସମାପ୍ତ ହୋଇଥିବା ମିଲ୍ଲରାଇଟ ଆନ୍ଦୋଳନର ପ୍ରଗତିଶୀଳ ଇତିହାସ, ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ ଅଠାରଶ ଅଧ୍ୟାୟର ପରାକ୍ରମୀ ଦୂତଙ୍କ ଅବତରଣର ଇତିହାସକୁ ପ୍ରତିରୂପରୂପେ ପ୍ରଦର୍ଶନ କରିଥିଲା, ଯାହା ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟର ଦଶମ ଅଧ୍ୟାୟରେ ଅବତରିତ ହୋଇଥିବା ଦୂତ ସହ ସମ୍ବଦ୍ଧ ଇତିହାସ ସହିତ ଜଡିତ ଅଟେ। ଏହି ପ୍ରାରମ୍ଭିକ ପ୍ରତିଜ୍ଞାପନଗୁଡ଼ିକ ସ୍ଥାପିତ ହୋଇଗଲାପରେ, ଆମେ ଗଣନା ପୁସ୍ତକ ଚତୁର୍ଦ୍ଦଶ ଅଧ୍ୟାୟରେ ପ୍ରତିନିଧିତ ପରୀକ୍ଷା ପ୍ରକ୍ରିୟାକୁ ପୁଣି ଫେରିବୁ। ଯେତେବେଳେ ମୋଶା ମିଶରକୁ ଫେରିବାକୁ ଏବଂ ଯିହୋଶୁଆ ଓ କାଲେବଙ୍କୁ ପଥର ମାରି ହତ୍ୟା କରିବାକୁ ଇଚ୍ଛା କରୁଥିବା ବିଦ୍ରୋହୀମାନଙ୍କ ପାଇଁ ମଧ୍ୟସ୍ଥତା କଲେ, ସେତେବେଳେ ଦେବତା ମୋଶାଙ୍କ ମଧ୍ୟସ୍ଥତାକୁ ଗ୍ରହଣ କଲେ।

> Waaqayyoos ni jedhe, “Akka dubbii keetiitti ani dhiiseera; garuu akkuma ani jiraadhutti, lafti guutuun ulfina Waaqayyootiin ni guutamti. Sababii namoonni hundinuu ulfina koo fi dinqiiwwan koo kan ani Gibxii fi keessatti lafa onaa hojjedhe arganii, yeroo kana mara kudhan na qoran, sagalee koos hin dhageenyeef; dhuguma isaan biyya ani abbootii isaanii dhaaf kakadhe sana hin argan; warri na aarsanis keessaa tokko illee ishee hin argu. Garuu tajaajilaan koo Kaaleb, sababii hafuura biraa of keessaa qabuun, guutummaatti na duukaa bu’eef, ani isa biyya inni seenetti nan galcha; sanyiin isaas ishee ni dhaala.” Lakkoobsa 14:20–24.

Seenaa armaan keessatti Lakkoobsa boqonnaa kudha afur keessatti bakka bu’ame kun qormaata mootummaa dhumaa Israa’el durii ture; kufaatiin isaanii immoo waggoota afurtama itti aanan keessatti lafa onaa keessatti du’a akka argatan isaaniif mirkaneesse. Seenaaleen kun kallattiidhaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeetiin walitti hidhata; achittis Waaqayyo, “akka ani jiraadhu dhugumaatti” jedhee, “guutummaan lafaa ulfina Gooftaatiin ni guutama” jedhee labseera. Kun ibsa baay’ee cimaa Waaqayyo galmee seenaa kana keessatti kaa’edha; akkas godhuudhaanis, seenaa Lakkoobsa boqonnaalee kudha sadii fi kudha afur keessatti bakka bu’ame, sochii jabaa ergamaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii duratti akeekaa ture jechuun cimsaa jira. Sababni isaas Mul’anni boqonnaa kudha saddeetii xumura saba hafe kan Waaqayyoo waan ta’eef, jalqabbisni saba hafe kan Waaqayyoo immoo kutaa kitaaba Lakkoobsa keessaa nuti ilaalaa jirru keessatti akkasuma fakkeenyaan mul’ifameera.

Fulbaana 11, 1840tti, raawwii raajii Islaamaa balaa lammaffaa keessatti, sabni kakuu filatamaa duraanii ergaa Eliyaas isa yeroo sanatti sirrii taʼuun isaa mirkanaaʼe sanaan qoramanii turan.

Bara Fulbaana 11, 2001, yeroo raawwii raajii Islaamaa kan waaqayyo sadii keessaa isa sadaffaa taʼetti, saba kakuu filatamoo duraanii sun, ergaan Eliyaas isa yeroo sana qajeelaa taʼuun mirkanaaʼee ture akka mallattoo taʼetti, jalqaba murtii warra jiraatanii ni mallatteesse.

Ergaan Eliyaas ergaa seenaa Milleroota keessatti yeroo raajii keessatti kaaʼame ture. Ergaan Eliyaas kan Fulbaana 11, 2001 immoo haala irra-deebiin seenaa keessatti kaaʼame ture. Fulbaanni 11, 2001 seenaa Hagayya 11, 1840 irra deebiʼe; sababiin isaas guyyaan lamaan isaanii iyyuu raajii Islaamaa tokkoo raawwatamuu kan agarsiisan taʼuu isaanii fi lamaan isaanii iyyuu gad-buʼuu ergamaa, isa Obboleettiin White “Yesuus Kiristoos irraa nama gadi aanaa miti” jettee dubbattu, kan mallattoo taʼaniidha. Obboleettiin White akkuma ergamaa Mulʼata kurnaffaaf jettu sana, ergamaan Mulʼata kudha-saddeet “Yesuus Kiristoos irraa nama gadi aanaa miti” jettee gonkumaa hin dubbanne taʼus, ergamaan Mulʼata kudha-saddeet ulfina “isaa” tiin lafa ni ibsa; Caaffatnis ulfinni lafa ibsu ulfina Yesuus Kiristoos taʼuu isaa ifatti ni mulʼisa.

Meeshaan murtii kan jalqabatti qormaata Pirootestaantotaa fide, sochii Miilaariitotaa kan Eliyaasiin bakka buufame ture. Meeshaan murtii kan dhuma irratti qormaata Adveentizimii Guyyaa Torbaffaa fidu immoo sochii Eliyaasii kan dhibba keessaa afurtamii afur kumaatiin bakka buufame dha. Mallattoon Eliyaas hiika tokkoo ol qaba; akkasumas inni Millerii fi sochii Miilaariitotaa kan bakka bu’u ta’us, inni dhibba keessaa afurtamii afur kumaas bakka bu’a.

> “গৌৰৱৰূপান্তৰৰ পৰ্বতত মোচে খ্ৰীষ্টৰ পাপ আৰু মৃত্যুৰ ওপৰত বিজয়ৰ সাক্ষী আছিল। তেওঁ সেইসকলক প্ৰতিনিধিত্ব কৰিছিল, যিসকলে ধাৰ্মিকসকলৰ পুনৰুত্থানত কবৰৰ পৰা ওলাই আহিব। এলিয়াহ, যিজন মৃত্যুদৰ্শন নকৰাকৈ স্বৰ্গলৈ ৰূপান্তৰিত হৈ লৈ যোৱা হৈছিল, তেওঁ সেইসকলক প্ৰতিনিধিত্ব কৰিছিল, যিসকল খ্ৰীষ্টৰ দ্বিতীয় আগমনৰ সময়ত পৃথিৱীত জীৱিত থাকিব, আৰু যিসকল ‘এটি মুহূৰ্তত, চকুৰ পলকতে, শেষ তূৰীধ্বনিত’ ‘পৰিবৰ্তিত’ হ’ব; যেতিয়া ‘এই মৰ্ত্যতাই অমৰত্ব পৰিধান কৰিব লাগিব,’ আৰু ‘এই ক্ষয়শীলতাই অক্ষয়ত্ব পৰিধান কৰিব লাগিব।’ 1 Corinthians 15:51-53. যীচু স্বৰ্গৰ পোহাৰে আচ্ছাদিত হৈছিল, যেনে তেওঁ সেই সময়ত প্ৰকাশ পাব, যেতিয়া তেওঁ ‘পাপৰ নিমিত্তে নহয়, পৰিত্ৰাণৰ নিমিত্তে, দ্বিতীয়বাৰ’ আহিব। কাৰণ তেওঁ ‘নিজ পিতৃৰ মহিমাত পবিত্ৰ দূতসকলৰ সৈতে’ আহিব। Hebrews 9:28; Mark 8:38. এতিয়া ত্রাণকর্তাই শিষ্যসকলক দিয়া প্ৰতিজ্ঞা পূৰ্ণ হ’ল। সেই পৰ্বতৰ ওপৰত ভৱিষ্যতৰ গৌৰৱৰাজ্য ক্ষুদ্ৰ ৰূপত প্ৰতিফলিত হৈছিল,—খ্ৰীষ্ট ৰাজা, মোচে পুনৰুত্থিত পবিত্ৰসকলৰ প্ৰতিনিধি, আৰু এলিয়াহ ৰূপান্তৰিতসকলৰ প্ৰতিনিধি।” The Desire of Ages, 412.

୧ଳାଇ ଯାଇଥିବା ଚୁକ୍ତିବଦ୍ଧ ଜନମାନେ ଦଶରୁ ଦୁଇର ଅଧିକାଂଶ ଅଟନ୍ତି। ଅନେକଙ୍କୁ ଡାକାଯାଇଛି, କିନ୍ତୁ ଚୟନିତ ଅତ୍ୟଳ୍ପ। ଦଶମ ପରୀକ୍ଷାର ବିଫଳତା ଏହାର ଉପରେ ଆଧାରିତ ଥିଲା ଯେ, ପ୍ରତିଜ୍ଞାତ ଦେଶ ବିଷୟରେ ଦୁଷ୍ଟ ସୂଚନାକୁ, କିମ୍ବା ଭଲ ସୂଚନାକୁ, ପ୍ରତ୍ୟାଖ୍ୟାନ କରାଗଲା କିମ୍ବା ଗ୍ରହଣ କରାଗଲା। ଏହିପରି, ଏଠାରେ ଚିତ୍ରିତ ଇତିହାସ ପ୍ରଦର୍ଶନ କରେ ଯେ, କ୍ରମାଗତ ପରୀକ୍ଷାର ଇତିହାସରେ ଜୟ କିମ୍ବା ପରାଜୟ ସେହି ଦୁଇ ପ୍ରକାର ପଦ୍ଧତିର ଏକ ଚୟନ ଉପରେ ନିର୍ଭରଶୀଳ, ଯେଉଁମାନେ ସେହି ଏକେ ସୂଚନାକୁ ବ୍ୟାଖ୍ୟା କରନ୍ତି।

Basaasoonni kudha lamaan hundinuu Biyya Abdachiifamte sana argan; garuu Biyyii Abdachiifamte sun maal akka bakka buutu irratti xumuraawwan garaagaraa lama baafaman. Gabaasni tokko soda namaatiin kakaafame; inni kaan immoo amantiidhaan kakaafame. Tokko geggeessummaa Waaqayyoo diduu fi garbummaa Gibxitti deebiʼuuf hawwii qabaachuu mulʼise; gabaasni inni kaan immoo geggeessummaa Waaqayyoo amananii Biyya Abdachiifamte keessa fuulduratti ceʼuuf hawwii qabaachuu mulʼise.

Sochii Millerite keessatti, baayʼinni isaanii immoo gara garbummaa Baabilonitti deebiʼanii intallan ishee taʼuu filatan; kunis murtii isaanii ergaa raajii ergamaa isa jalqabaa diduu isaanii mulʼisuudha. Milleritoota amanamoon immoo, kufaatii fakkaataa abdii kutannaa isa jalqabaa birraa bara 1844 keessatti mulʼate boodallee, ergaa raajii ergamaa isa jalqabaa duukaa buʼuu filatan. Seenaa Lakkoobsa keessatti “gabaasaa” garaagaraa lama kan basaastonni kudha lamaan dhiʼeessan ibsameera; kunis xiinxala garaagaraa lama ergaa raajii tokkoo sanaa bakka buʼa. Bara 1863 keessatti, Adventismin Laaʼodiiqeyaa ergaa raajii tokko hin fudhanne; isaan ergaa raajii duraan hundeeffamee ture didan. Bara 1863 keessatti, Adventismin Laaʼodiiqeyaa mala hojii Macaafa Qulqulluu kan William Miller tajaajila isaa hunda keessatti morme sanaatti deebiʼee isa fudhate. Warri ergaa raajii sana didanii gara garbummaatti deebiʼuu hawwan, finciltoota Lakkoobsa boqonnaa kudha afur keessatti argamaniin fakkeeffamanii turan; warri sun dhuma irratti gammoojjii keessatti duʼan.

Lakkoofsi kudhan, yeroo mallattoo ta’ee ilaalamu, akkuma mallattoolee hundaatti hiika tokkoo ol qaba. Hiikni isaa inni mallattoo ta’e keessaa marii keessatti bakka inni jiru irraa hubatamuu qaba. “Kudhan” akka mallattootti ari’atama bakka bu’uu danda’a. Qormaata bakka bu’uu danda’a. Tokkummaa al-lama kudhanii mootota Awurooppaa, gosoota kaabaa Israa’elii fi Dhaabbata Mootummoota Gamtoomanii bakka bu’uu danda’a. Waldaa Simurnaatti saba Waaqayyoo guyyoota kudhaniif dhiphina qabaachuu turan.

> Waan ati dhiphattu keessaa tokko illee hin sodaatin; kunoo, akka isin qoramtaniif diyaabilos warra isin keessaa tokko tokko mana hidhaatti ni darbata; isin guyyoota kudhaniif dhiphina ni qabaattu; hanga duʼaatti amanamaa taʼi, anis gonfoo jireenyaa siif nan kenna. Mulʼata 2:10

Seenaa himaan akka agarsiisanitti, seenaa Simiirnaa keessatti ari’atamni Dii’okleeshaaniin geggeeffame ni eerama; sababiin isaas inni ari’atama seenaa Simiirnaa keessaa hundumaa caalaa hamaadhaa ture, waggaa kudhanis ture. Seenaawwan biroon immoo seenaa Simiirnaa keessatti ari’atamoota garaa garaa kudhan akka turan adda baasu. Karaa kam iyyuu yoo ta’e, isaan mootummaa Roomaa Impaayeraatiin geggeeffaman; mootummaa sunis Daani’el boqonnaa torba keessatti gaanfota kudhaniin bakka bu’amee dhihaata. Mootonni kudhan sun mootota Ahaabiin fakkeeffaman turan; isaanis abbaa taayitaa paaphaasii wajjin sagaagalummaa raawwatanii, bara Dukkanaa keessatti qeerroo sana raawwachuuf meeshaa ari’atamaa paaphaasiin itti fayyadame turan. “Kudhan” humna mootummaa kan Yezebelif ari’atama raawwatu bakka bu’a. Daani’el boqonnaa tokko keessatti “kudhan” yeroo qoramaa agarsiisa.

> Ani sin kadhadha, akka isin kadhadhu, guyyoota kudhan nu qori; nyaata kuduraa akka nuuf kennan, bishaanis akka nu dhugnus haa ta’u. Ergasii fuula keenya si dura haa ilaalamu, akkasumas fuulli ijoollee qooda nyaata mootichaa nyaatanis haa ilaalamu; akkuma ati argituunis, tajaajiltoota kee irratti akkasitti hojjedhu. Innis dubbii kana irratti isaanii wajjin walii gale, guyyoota kudhanis isaan qore. Dhuma guyyoota kudhaniitti fuulli isaanii ijoollee qooda nyaata mootichaa nyaatan hundumaa caalaa miidhagaa fi fooniin furdaa ta’ee mul’ate. Daani’el 1:12–15.

Lakkoofsa Keessa Baayʼina Ibrootaa inni durii yeroo kudhan Waaqa aarse; kunis yeroo tokko tokkoo keessatti qormaatota kudhan bakka buʼa.

> ئەما بە ڕاستی وەک من زیندووم، هەموو زەوی پڕ دەبێت لە شکوومەندی یەزدان. چونکە هەموو ئەو پیاوانەی شکوومەندی منیان بینیووە، و ئەو پەرجووەکانیشم کە لە میسر و لە چۆڵەوانیدا کردوون، و ئێستا ئەم دە جارە منیان تاقیکردووەتەوە، و گوێیان لە دەنگی من نەگرتووە. ژمارەکان 14:21, 22

Yoo ati intarneetii keessatti hiika fincila adda taʼe kamtu fincila sagal san yookaan qormaatilee kufaa Furamuu Galaana Diimaa irraa eegalee hanga qormaata kurnaffaatti bakka buʼa jedhee yoo barbaadde, kufaatiilee Israaʼel durii keessaa kamtu qormaatilee kurnan keessaa tokko taʼee mallatteeffamuu qaba ilaalchisee garaagarummaan muraasni akka jiru ni argita. Ani garuu furamni Galaana Diimaa, kan addatti Onkoloolessa 22, 1844 wajjin walqabatee akka taʼe ifatti ibsame, jalqaba qormaatilee kurnanii taʼuu isaa nan falma; kanaafuu qormaatilee bara 1844 irraa eegalee hanga 1863tti kaʼan lakkaaʼuu ittiin jalqabuu qabnus achumaadha. Adeemsi qormaataa suuta suuta dabalaa dhufe tokko bara 1798, yeroo macaafni Daaniʼel hiikamee baname, jalqabee ture; adeemsi sunis seenaa ergaa maleekaa tokkoffaa fi lammaffaa kan dhufaatii maleekaa sadaffaa Onkoloolessa 22, 1844 irratti xumurame of keessaa qaba ture.

> “Minneapolis keessatti Waaqayyo dhugaa gatii guddaa qabu akka dhagaa gatii guddaa qabuutti sabasaatiif haala haaraa keessatti kenne. Ifni samii irraa dhufe kun namoota tokko tokkoon mata-jabina Yihuudoonni Kiristoosin diduu keessatti mul’isan hunda waliin didame; akkasumas waa’ee daangaawwan durii cinaa dhaabachuu jedhu dubbii hedduun ture. Garuu isaan daangaawwan durii maal akka ta’an hin beekne jedhuuf ragaan ture. Ragaanis ture, dubbii Waaqayyoo irraa yaadni ofii isaa qalbii namaatti fudhatama argatuunis ture; garuu sammuun namootaa ifni akka hin seenneetti cufamee, mallatteeffamee ture; sababni isaas isaan kun dogoggora balaa qabu, ‘daangaawwan durii’ keessaa buqqisaa jiru jedhanii murteessanii turan; yeroo inni qoqqobbii tokko illee daangaawwan durii keessaa hin sochoosne, isaan garuu yaada jallaa daangaawwan durii maaltu akka isaan taasisu qaban turan.

> “Bara 1844 keessa darbuun isaa yeroo taateewwan gurguddoo ture; wanti sun mana qulqullummaa qulqulleessuun samii keessatti raawwatamaa jiru ija keenya dinqisiifatanitti banuu isaa, akkasumas sabni Waaqayyoo lafa irratti argamu wajjin walitti dhufeenya murteessaa qabu taʼuu isaa, [akkasumas] ergaa ergamoota isa jalqabaa fi isa lammaffaa, akkasumas isa sadaffaa, kan alaabaa irratti, ‘Abboommii Waaqayyoo fi amantii Yesus,’ jechuun irratti barreeffame ol kaase, nutti mulʼise. Mallattoolee buʼuuraa keessaa tokko ergaa kana jalatti mana qulqullummaa Waaqayyoo ture; innis sabni Isaa dhugaa jaallatu samii keessatti arge, akkasumas taabota seera Waaqayyoo of keessaa qabu. Ifni Sanbata abboommii afraffaa irraa baʼe karaa warra seera Waaqayyoo cabsan irratti xiyya isaa cimaa ibse. Warra hamoo taʼan duʼa hin moone jechuun amanuu dhiisuun mallattoo buʼuuraa durii dha. Ani wanta mata duree mallattoolee buʼuuraa durii jedhu jala galuu dandaʼu kana caalaa yaadachuu hin dandaʼu. Iyya hundi waaʼee mallattoolee buʼuuraa durii jijjiiruu jedhu kun hundinuu waan yaadame qofa dha.” The 1888 Materials, 518.

Onkololeessa 22, 1844 ergamaan sadaffaan ergaa harka isaa keessaa qabatee dhufe.

> “Akkuma tajaajilli Yesuus iddoo qulqulluu keessatti xumuramee, Innis gara iddoo hundumaa caalaa qulqulluutti darbee, taabota seera Waaqayyoo qabate sana duratti dhaabate, Inni ergamaa jabaa kan biraa ergaa sadaffaa qabu gara biyya lafaatti erge. Kitaabni maramaa tokko harka ergamichaa keessa kaa’ame; innis humnaa fi ulfinaatiin gara lafaatti gad bu’ee, akeekkachiisa sodaachisaa, doorsisa hunda caalaa namaaf yeroo kam iyyuu dhiyaate keessaa isa hamaa ta’e tokko labse.” Early Writings, 254.

Onkoloolessa 22, 1844 malaa’ikaan tokko waraqaa maramaa harka isaa keessatti qabatee bu’e; inni immoo uummanni Waaqayyoo nyaachuu qabu ture. Barsiisonni “mallattoolee bu’uuraa” yeroo sana adda baafaman sun, yookaan nyaatamanii fi fudhatamuu, yookaan immoo didamanii akka hin nyaatamne ta’u. Yommuu malaa’ikaan sadaffaan waraqaa maramaa harka isaa keessatti qabatee dhufe, ergaan waraqaa maramaa sana keessa jiru dhugaa qorumsaa jaha bakka bu’a ture. Qorumsoonni jahan sunis akkana jechuun adda baafaman: “darbiinsa yeroo,” kan raajii waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii bakka bu’u; murtii, isa “qulqulleessuu mana qulqullummaa” jedhamee bakka bu’e; ergaawwan malaa’ikota sadanii; “seera Waaqayyoo”; “Sanbata”; fi haala warra du’anii, isa “lubbuun hin duune miti” jedhamee bakka bu’e.

Dhuguma ja’a sun, eeyyee, walitti hidhata qabu; ta’us, tokkoon tokkoon isaanii akka mallattoo daangaa ta’anii adda baafamanii turan. Namoonni tokko tokko yeroo darbuu tarree kana keessatti hammachuu hin barbaadan ta’a; garuu ifatti namoonni baay’een dhugaa akka Onkoloolessa 22, 1844 raawwii raajii dhugaa ture sana didan. Isaan qormaata sana kufan; kunis, eeyyee, qormaatawwan itti aanan wajjin wal’aansoo gochuu isaanii irraa isaan dhowwe. Adeemsi Waaqayyoo ittiin namoota qoru irra deddeebi’ee akka adeemsa tarkaanfataa ta’eetti hundeeffameera; jechuunis, qormaata jalqaba siif kennamu irratti mo’icha argachuu gaafata, ati qormaata isa itti aanu keessatti hirmaachuu kee dura.

> “Yommuu nu gaaffii Sanbataa irratti ifa dhiheessuu jalqabne, ergaa ergamaa sadaffaa kan Mul’ata 14:9–12 keessa jiru ilaalchisee hubannaa ifatti murtaa’e hin qabne turre. Ba’aan dhuga-baatummaa keenyaa yeroo nu saba duratti dhihaannetti sochiin guddaan dhufaatii lammaffaa sun kan Waaqayyoo akka ture, ergaawwan jalqabaa fi lammaffaan akka bahan, akkasumas inni sadaffaan akka kennamu ture jedhuu dha. Nuti ergaan sadaffaan jechoota kanaan akka cufamu argine: ‘Kunoo obsa qulqullootaati; warri abboommii Waaqayyoo eegan, amantii Yesuusis qaban isaan kana.’ Akkuma amma ifatti arginu sana, jechoonni raajii kun fooyya’iinsa Sanbataa akka agarsiisan ifatti argine; garuu waaqeffannaan bineensaa ergaa keessatti eerame maal akka ta’e, yookaan fakkeenyi fi mallattoon bineensichaa maal akka ta’an irratti ejjennoo murtaa’e hin qabne turre.

> “Waaqayyo Hafuura Qulqulluu Isaatiin tajaajiltoota Isaa irratti ifa ni ifse; mata-dureen sunis suuta suutaan sammuu isaanii keessatti banamaa dhufe. Isa qorachuuf, walqabsiisaa walqabsiisaatiin hordofuuf, qorannoo baay’ee fi kunuunsa yaaddessaa barbaachise. Kunuunsaan, yaadda’uun, hojii hin dhaabbanneen, hojii kun itti fufee dhufe; akkasumas dhugaan gurguddaan ergaa keenya keessaa, ifa ta’e, walitti hidhata qabu, guutuu mudaa hin qabne ta’e, addunyaatti kennameera.

> “Ani duraanii beekuusaa Obbo Bates wajjin qabuu koo duraan dubbadheera. Ani isa akka nama dhugaa kiristaanaa, kabajamaa fi gaarummaa qabuutti arge. Inni akkuma ani intala isaa ofii ta’eetti naaf laafinaan guddaadhaan na qabe. Yeroo inni yeroo jalqabaatiif ani dubbachuu koo dhaga’e, fedhii gadi fagoo mul’ise. Erga ani dubbachuu dhaabee booddee, ka’ee akkana jedhe: ‘Ani Toomaas isa shakkuu dha. Ani mul’atalatti hin amanu. Garuu yoo ani dhugumaan dhugaa ba’umsi obboleettiin har’a galgala ibsite kun sagalee Waaqayyoo nuuf ta’uu isaa amanuu danda’e, ani nama lubbuun jiru keessaa kan hundumaa caalaa gammadu ta’a. Garaan koo baay’ee socho’eera. Ani dubbataa kana garaa qulqulluu qabdu jechuun nan amana; garuu waa’ee isheen waan dinqisiisaa nuuf himte kana akkamitti mul’achuun isheetti agarsiifame ibsuu hin danda’u.’”

> Fuudha koo jiʼa muraasa booddee, ani abbaa warraa koo wajjin Konfiransii Topsham, Maine keessatti geggeeffametti hirmaadhe; achittis Jaarsa Bates ni argama ture. Inni yeroo sanaatti mulʼanni koo Waaqa irraa taʼuu isaa guutummaatti hin amanu ture. Walgaʼiin sun yeroo fedhii guddaa qabu ture. Hafuurri Waaqayyoo natti buʼe; ani mulʼata ulfina Waaqaa keessatti marfame, yeroo jalqabaatiifis pilaanetota biroo nan arge. Erga mulʼata keessaa baʼee booddee, waanan arge nan ibse. Sana booda Jaarsi B. ani astronoomii qoradhee turee jedhee na gaafate. Anis ani yeroo kamiyyuu kitaaba astronoomii keessa ilaalee akkan ture yaadannoo tokko illee hin qabu jedheen itti hime. Innis, “Kun Gooftaa irraa dhufe,” jedhe. Ani kanaan dura isa bilisa fi gammadaa akkasiin hin argine. Fuulli isaa ifa samii tiin ni ibsa ture, humnaan immoo waldaa ni gorse. Testimonies, volume 1, 78–80.

Dhugumaadha, qormaanni barsiisotaa kun hundinuu walitti hidhata qabu; garuu qormaatota adda baasanii ilaalamuu danda’anis ta’u, tajaajiltoota Waaqayyootti immoo suuta suutaan banamanii turan. Waldoota baayʼeen Sanbata guyyaa torbaffaa eegu; garuu ergaa ergamoota sadanii ni didu. Isaan murtiin jalqabame Onkololeessa 22, 1844 irratti taʼe jedhu ni didu; taʼus Sanbata ni eegu. Qormaatonni barsiisotaa kun walitti hidhata qabu; garuu qormaatota addaa jaʼa bakka buʼu.

Akkuma Yoseef Beetis, ajajaan doonii kan urjiiwwan qorachuu guutummaatti beekuu tureen amma mul’ifame sanaan, Hafuura Raajii isa duraan dide sana fudhate. Muddee bara 1844 keessa, Ellen White mul’ata ishee isa jalqabaa argatte; qormaanni torbaffaanis sochii sana keessatti gaʼe.

> “बाइबिल तুহुँर सलाहकार होवय के चाही। ओकर अध्ययन करव, अउर ओ गवाहीमन के घलो, जेनमन परमेश्‍वर देहे हे; काबर कि ओमन कभू घलो ओकर वचन के विरोध नइ करंय। अगर गवाहीमन परमेश्‍वर के वचन के अनुसार बात नइ करंय, त ओमन ला अस्वीकार कर देवव। मसीह अउर बेलियाल एक संग जुड़ नइ सकंय।” Selected Messages, book 3, 33.

Gammachuu guddaa sana booddee yeroo muraasa keessatti Obboleettii Waayit barruu tokko kan Kiristoos Onkololeessa 22, 1844 keessaa Iddoo Qulqulluu irraa gara Iddoo Hundumaa Caalaa Qulqulluutti ceʼe jedhee ibsu ni deeggarte. Maxxansi sunis “qulqulloota hundaaf” akka taʼu ni gorsite.

> “Ani akka mana qulqullummaa, dhuma guyyoota 2300tti qulqulleeffamu san, Mana Qulqullummaa Yerusaalem Haaraa, isa Kiristoos tajaajilaa ta’e, ta’ee nan amana. Gooftaachuun mul’ata keessatti, waggaa tokkoo ol dura, obboleessa Crosier waa’ee qulqulleeffamuu mana qulqullummaa, fi kkf irratti ifa dhugaa akka qabu natti agarsiise; akkasumas akka fedhii Isaa ta’eetti, obboleessi C. ilaalcha inni nuuf Day-Star, Extra, Febraawarii 7, 1846 keessatti kenne sana barreessuuf akka ta’u natti agarsiise. Ani Extra sana qulqulloota hundumaaf akka ani jajjabeessuuf Gooftaadhaan guutummaatti aangoo argadhe nan hubadha.” A Word to the Little Flock, 12.

Innis ishee waa’ee ibsa Crosier irratti—akka Kristos gara Iddoo Hundumaa Caalaa Qulqulluutti ceʼe—deeggarsa turte; garuu barruun sun barsiisota dogoggoraa hedduu of keessaa qaba ture; isaan keessaa tokko barsiisa Pirootestaantizimii gantummaa ture, kan jedhu “dhaabbataan” inni kitaaba Daaniʼel keessatti argamu tajaajila Kristos bakka buʼa jedhuudha. Kanaafuu ibsa sirreessaa tokko barreessite; inni jalqaba bara 1850 maxxanfamee, booda immoo kitaaba Early Writings keessatti hammatame. Achittis akkas jechuun ibsite: “warri iyya saʼaatii murtii sana kennan ilaalcha sirrii ‘dhaabbataa’ irratti qaban turan.”

> “Ergasiis waa’ee ‘kan guyyaa guyyaadhaan’ (Daani’el 8:12) ilaalchisee akkan arge, jechi ‘aarsaa’ jedhamu ogeessa namaatiin itti dabalamee ture; barruutichas hin keessa jiru; Gooftaanis ilaalcha isaa sirrii ta’e warra labsii sa’aatii murtii sana lallabanitti kenne. Yeroo waliigalteen jiru, bara 1844 dura, jechuun ni danda’ama jechuun hundumtuu ilaalcha sirrii ‘kan guyyaa guyyaadhaan’ irratti waliif galu turan; garuu erga bara 1844 as jeequmsi uumamee booda, ilaalchawwan biroo fudhatamaniiru; dukkannii fi jeequmsis isaanii hordofeera.” Early Writings, 74.

Dhimmi “guutuu guyyaa” jedhu kitaaba Daani’el keessatti, jalqaba kutaa jaarraa digdammaffaatti mala hojii Pirooteestantizimii gantummaa qabuutti deebi’uu Adventizimii agarsiisuuf mallattoo ta’e; har’as hubannoon sirrii Miilaariitotaa waa’ee “guutuu guyyaa” jedhu, teeloogistoota Adventizimiitiin ni haqameera. Innis ni haqame, obboleettiin White ifatti Miilaariitonni “guutuu guyyaa” jedhu humna seexanaa kan pagaanizimii ta’e jechuun isaanii sirrii akka ture adda baaftee ibsitee jirtu iyyuu. Isaan dhugaa “guutuu guyyaa” jedhu sana ni didan; kunis mirkaneessa ishii hafuuraan kakaafame kan hubannoon Miilaariitotaa sirrii akka ture jedhu faallessuu qofa utuu hin ta’in, barsiisa sobaa kan “guutuu guyyaa” jedhu tajaajila mana qulqullummaa Kiristoosiin bakka bu’a jedhu “ergamoota mootummaa waaqaa keessaa ari’amanii baafaman irraa” akka dhufe ishiin ifatti adda baaftee ibsitee jirtu illee kallattiidhaan faallessuuti!

> “Akkasumas obboleessi Daniells sun, kan yaada isaa diinni irratti hojjechaa ture ni ture; akkasumas yaadni kee fi yaadni Maanguddoo Prescottis ergamoota mootummaa samii keessaa ariʼaman sanaan hojjetamaa turan.” Manuscript Releases, volume 20, 17.

Inni gadi fageenyaan kan amma Adveentizmiin “sa’aatii hima-durii” isaa keessaa tokkootti itti fayyadamu baay’ee cimaa ture; sababiin isaas Daniells fi Prescott mallattoo humna seexanaa (waaqeffannaa mootummaa durii) ta’e fudhatanii Kiristoositti (tajaajila isaa mana qulqullummaatti) ramadan. Kun qormaata barsiisaa saddeet godha.

Qormaanni saglaffa keessatti bara 1863tti geessu keessaa qorannoon saglaffaan bara 1850 keessatti gabatee lammaffaa Habaqquuq oomishuudha. Chaartiin qajeelchitoota bara 1843 jedhamu bara 1842 keessatti qophaa’e; akkasumas inni “chaartii 1843” jedhamee kan waamamu sababni isaa deebi’uu Kiristoos bara 1843 keessatti raawwatamu akka ta’u raajee dubbateef qofa. Ajajni gabatee lammaffaa Habaqquuq akka qophaa’uuf obboleettii White’if bara 1850 keessatti kenname. Oomishni gabateewwan lamaan Habaqquuq seenaa ergamoota jalqabaa fi lammaffaa seenaa isa sadaffaatti hidhata. Seenessa jireenyaa fi hojii ishee kan ilma ilma isheetiin barreeffame keessatti, inni taateewwan chaartiin bara 1850 ittiin qophaa’eef geessan waliigalaadhaan dhiyeessa. Innis kana kan godhu yaadota barbaachisoo obboleettii White filachuun, akkasumas yaada ofii isaa ibsa waliigalaa sana keessatti dabaluudhaani.

> “Yeroo nu gara mana Obboleessa Nicholsitti deebinetti, Gooftaan mul’ata tokko naaf kenne; dhugaan gabateewwan irratti ifatti akka kaa’amu na agarsiise; innis ergaa ergamaa sadaffaatiin, ergaawwan lamaan duraanii gabateewwan irratti ifatti godhamanii, namoonni baay’een dhugaadhaaf akka murteessan ni taasisa.—Letter 28, 1850.

> “Mulʼata kana keessatti, waan Yaaqoob Wiitiin hojii maxxansaa itti fufuuf jajjabina isaaf kennus isheetti argisiifame:

> “Aniis akkasumas ergaa-barruun sun akka maxxanfamuun isaa akkasuma barbaachisaa taʼuu isaa arge, akkuma ergamoonni deemuun barbaachisaa taʼeetti; sababiin isaas ergamoonni warra dhagaʼan harka keessa kaaʼaniif dhugaa yeroo ammaa of keessaa qabu ergaa-barruu ofii isaanii wajjin baachuu qabu; achiis dhugaan sun yaada keessaa hin badu ture. Akkasumas ergaa-barruun sun bakka ergamoonni gahuu hin dandeenyetti ni gaʼa.—Ibid.

> “Hojiin xaafata haaraa irratti battalumatti jalqabame; akkasumas obboloota waaʼee isaa itti himuuf carraan lakkoofsa Present Truth kan Jiimsi jiʼa itti aanutti baase keessatti kenname:”

> “Chaartichicha. Chaartiin yeroo mul’ata Daani’elii fi Yohaannis, dhugaa yeroo ammaa ifatti ibsuuf qophaa’e, amma kunuunsa obboleessa Otis Nichols, kan Dorchester, Massachusetts jedhamuu jalaatti, lithograafiidhaan maxxanfamaa jira. Warri dhugaa yeroo ammaa barsiisan baay’ee isaatiin gargaarramu. Beeksisni dabalataa waa’ee chaartichaa yeroo itti aanu keessatti ni kennama.—Present Truth, November, 1850.

> “Bara xumura Amajjii dhuma bara 1851tti, chaartiin sun qophaaʼee ture; gatiin isaas doolaara 2tti beeksifame. James White baayʼee itti gammadee, ‘warra Waaqayyo ergaa ergamaa sadaffaa kennuuf waame’f bilisaan dhiheesse (Review and Herald, January, 1851). Kennaawwan arjummaan kennaman tokko tokko baasii maxxansaa guutuuf gargaarsan.” Arthur White, Ellen G. White: The Early Years, volume 1, 185.

Waaʼee Chaartii bara 1843 ilaalchisee, Obboleettiin White akka inni Waaqayyoon qajeelfame galmeessite.

> “Gooftaan kaartaan bara 1843 akka harka isaa jalatti qajeelfamte na argisiise; keessaa kutaan tokko illee akka hin jijjiiramne; lakkoofsonni sunis akkuma inni barbaade akka ta’an. Harki isaas dogoggora lakkoofsa keessaa tokko tokko irratti akka irra turee dhokse, jechuunis hamma harki isaa irraa kaafamutti namni tokko illee isa arguu akka hin dandeenye.” Review and Herald, November 1, 1850.

Yommuu ifa ajaja bara 1850 keessatti gabatee biraa qopheessuuf kenname galmeessitu, akkuma gabatee bara 1843 ilaalchisee mirkaneessiin waaqayyoo kenname, isheenis gabatee bara 1850f mirkaneessa waaqayyoo isauma sana kennite; yeroo wal fakkaataatti immoo gabateewwan yeroo sana qophaaʼaa turan kan biroon Gooftaadhaan fudhatama akka hin qabne addaan baafte. Ajajni gabatee haaraa qopheessuuf kenname ajaja maxxansa haaraa tokko maxxansuuf kenname wajjin walitti hidhamee ture.

> “Ani hojii kaartaa tolchuu sun guutumaan guutuutti dogoggora akka taʼe nan arge. Inni Obboleessa Rhodes irraa madde; Obboleessa Case immoo isa hordofee hojiirra oolche. Maallaqni kaartota qopheessuufii fi bifa ergamootaa fi Yesus ulfina qabeessa sana bakka buusuuf fakkiiwwan hamoo, jibbisiisoo taʼan uumuuf baʼee jira. Wantoonni akkanaa akka Waaqa duratti hin jaallatamne nan arge. Kaarṭiin Obboleessa Nichols maxxansiise keessatti Waaqayyo akka jiru nan arge. Kaarṭii kana ilaalchisee Macaafa Qulqulluu keessatti raajii akka jirus nan arge; yoo kaarṭiin kun saba Waaqayyoof qophaaʼe, inni tokkoof gaʼaa taanaan isa biraatiifis ni gaʼa; yoo namni tokko kaarṭii haaraa sadarkaa guddaadhaan dibamee barbaade, hundumtuu akkuma sana isa ni barbaadu.

> “Ani obboleessa Kaas keessa miirri boqonnaa hin qabne, jeeqamaa, quufuu dhabe, galata hin qabnes kan chaartii biraa hawwu ture akka taʼe nan arge. Ani chaartileen fakkii kanaan dibaman kun waldaa irratti dhiibbaa hamaa akka geessisan nan arge. Innis walgaʼii keessatti hafuura salphaa, qullubbii fakkaataa, qoosaa fidu taʼe.”

> “Ani caartileen Waaqayyo ajaje sammuu namaa bifa gaariidhaan tuqan, ibsi tokko illee utuu hin kennamin iyyuu, akkan arge. Fakkenya ergamootaa caartilee sana irratti dhiyaate keessatti wanti ifaa, bareedaa, fi samii irraa ta’e tokko jira. Sammuun namaa jechuun hin danda’amne jechuunis akka hin hubatamneetti gara Waaqayyoo fi gara samii ni geggeeffama. Garuu caartileen biroon qophaa’an sammuu ni jibbisiisu; sammuun immoo samii caalaa lafa irratti akka xiyyeeffatu ni godhu. Fakkeenyonni ergamoota agarsiisan uumamoota samii caalaa hafuurota hamaa fakkaatu. Ani caartileen sun guyyootaa fi torbanootaaf sammuu Obboleessa Case qabatanii turan, yeroo inni ogummaa samii irraa Waaqayyo biraa barbaaduu qabu turetti, akkasumas ayyaana Hafuuraa fi beekumsa dhugaa keessatti guddachaa jiraachuu qabu turetti, akkan arge.”

> “Ani yoo, yoo malaan chaartota baasuun qisaase, dhugaa obboloota duratti ifatti dhiheessuuf tiraaktota maxxansuu fi kkf irratti oolee utuu taʼee, gaarii guddaa hojjetee lubbuuwwan oolchuu dandaʼa ture. Ani yoo, hojii chaartii tolchuu kun akka dhukkuba hoʼaa babalʼate.” Manuscript Releases, lakkoofsa 13, 359; 1853.

Isheen ifattiin ni dubbatte jechuun, “Waaqayyo maxxansa chaartii [1850] obboleessa Nicholsiin bahe keessatti ture,” akkasumas “Macaafa Qulqulluu keessatti waaʼee chaartii kanaa raajii tokko [Habbaquuq boqonnaa lama] ture” jette. Akkasumas “chaartonni” [baayʼina; 1843 fi 1850] “kanneen Waaqayyoon ajajaman ibsi dabalataa tokko malee illee sammuu namaa irratti dhiibbaa gaarii godhan” jedhee adda baafte. Habbaquuq boqonnaan lammaffaan warra Miller visionicha gabateewwan irratti ifa godhanii akka barreessan ajaje, (baayʼinaan), inni chaartota lamaan dubbisu Dubbii Waaqayyoo keessatti fiigaa deddeebiʼuu akka dandaʼuuf. Chaartonni waaqayyoo ibsa dabalataa hin barbaachifne; kun immoo akkuma chaartii sobaa Uriah Smith kan bara 1863 keessatti taʼe sanaa miti.

> Waaqayyoonis na deebisee akkana naan jedhe: Mul’ata sana barreessi; namni isa dubbisu fiiguuf akka danda’uufis gabateewwan irratti ifatti godhi. Hab. 2:2.

Qorannoon kun barruu kanaa irratti xiyyeeffata. Qorannoowwan kudhan Museen Lakkoobsa boqonnaa kudha afur keessatti wabeeffate ilaalchisee, hayyoonni Ibrootaa fi ti’oolojistoonni biroon taateewwan seenaa bilisa bahuu Galaana Diimaa irraa kaasee hanga fincila basaastota kudhanitti jiran keessaa kamtu isaan bakka bu’uu danda’a jedhan irratti tilmaamawwan garaagaraa dhiyeessu. Fincilli seenaa sanaa filannoowwan muraasa adda addaa filachuuf ni kenna; garuu qorannoon kudhaffaan jalqaba waggoota afurtamaa du’a suuta suuta lafa onaa keessatti dhufu agarsiisuun isaa mirkanaa’oodha, kunis hamma finciltoonni umurii itti gaafatamummaa irra ga’an hundinuu du’anitti ture.

Akkuma wal fakkaatuun, namoonni tokko tokko filannoo koo qorannoowwan barsiisota amantii kudhan kana irratti mormuu danda’u; jechuunis, garaagarummaan ani asitti dhiheessaa jiru caalaa gaarii fakkaatu jiraachuu ni danda’a. Ta’us, qorannoon kurnaffaa fi isa dhumaa akkuma fincila basaasota kudhanii ifa ta’e sanaa ifaadha. Innis yeroo torba Leewwota digdamii jaha keessatti ibsame diduu ture. Mallattooleen raajii hedduun eenyummaa kana cimsuuf jiru.

Mata duree itti aanu keessatti, dhugaa baatota raajii sana eenyummaa yeroo torba kan Leewwota digdamii jaha keessatti argamu kufaatii kurnaffaa fi isa dhumaa Adventizimii Laaʼoodiiqeyaa taʼuu isaa deggeran adda baasuu ni jalqabna.

> “Yommuu humni Waaqayyoo wanti dhugaa taʼe irratti dhugaa baʼutti, dhugaan sun bara baraan akka dhugaatti dhaabachuu qaba. Yaad-rimeewwan boodarra kaʼan, ifa Waaqayyo kenne sanaan wal faallessan kamiyyuu, fudhatamuu hin qaban. Namoonni hiika Caaffata Qulqullaa’oo isaaniif dhugaa taʼe qabuun ni kaʼu; garuu inni sun dhugaa miti. Dhugaan yeroo kanaaf taʼe, Waaqayyo bu’uura amantii keenyaaf nuu kenneera. Inni ofii Isaatii wanti dhugaa taʼe nu barsiiseera. Namni tokko ni kaʼa, ammas kan biraan ni kaʼa, ifa haaraa isa ifa Waaqayyo mirkaneessa Hafuura Qulqulluu Isaatiin kenneen wal faallessu waliin.”

> “Dhugaan kun hundeeffamee akka dhaabatu taʼe keessatti muuxannoo argatan keessaa muraasni ammas ni jiru. Waaqayyo ayyaana isaatiin jireenya isaanii oolcheera; isaanis hanga dhuma jireenya isaanii irra gaʼanitti, akkuma Yohaannis ergamaan hanga dhuma jireenya isaatti godhe sana, muuxannoo isaan keessa darbanii turan irra deebiʼanii irra deebiʼanii dubbachuuf. Warri alaaba baattonni duʼaan kufan immoo, maxxansaan barreeffamoota isaanii irra deebiʼamee baʼuun akka dubbatan taʼu. Akka natti himametti, sagaleen isaanii akkasitti dhagaʼamuu qaba. Isaanis dhugaan yeroo kanaaf maal akka taʼe irratti dhugaa-baatuu isaanii baachuu qabu.”

> “Nuti warra ergaa qabatama amantii keenya addaa wajjin walfaallessu fidanii dhufan irraa dubbii isaanii fudhachuu hin qabnu. Isaan walitti qabama guddaa Caaffata Qulqullaa’oo walitti qabu; sanaas akka ragaa tiyooriiwwan isaanii jechuun dhiheeffatanitti irratti tuulu. Kun waggoota shantama darban kana keessatti irra deddeebi’amee yeroo baay’ee raawwatameera. Caaffanni Qulqullaa’oon Dubbiin Waaqayyoo ta’ee kabajamuu kan qabu ta’us, itti fayyadamiinsi isaa, yoo itti fayyadamiin akkasiin utubaa tokko bu’uura Waaqayyo waggoota shantaman kana hundumaa keessatti cimsaa ture irraa sochoose, dogoggora guddaadha. Inni itti fayyadama akkanaa godhu, hojii agarsiisaa dinqisiisaa Hafuura Qulqulluu isa ergaawwan darban, warra saba Waaqayyoo bira ga’anii turaniif humnaa fi jabina kenne, hin beeku.” Selected Messages, book 1, 161.

Back to Articles