Article

# መሰል ማስጠንቀቂያዎች - ቁጥር አንድ

ᱡᱤᱥᱩ ᱠᱷᱨᱤᱥᱴᱚ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱩᱫᱩᱜ: ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱡᱟᱹᱛᱤ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱪᱮᱫᱟᱜ ᱛᱮᱢᱚᱱ ᱦᱚᱥᱤᱭᱟᱹᱨᱤ ᱠᱚ ᱵᱩᱡᱷᱟᱣ

Author

Jeff Pippenger

Published

August 8, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

“Mulʼata Yesuus Kiristoos” yeroo “yeroon dhiʼaate”tti saba Waaqayyootiif banamee ifa taʼa. Ergaan akeekkachiisa dhumaa ilmaan namaatiif yeroo carraan qorannoo isaanii cufamuu duratti kennama; ergaan dhumaa sun immoo Kitaaba Qulqulluu keessatti sararoota raajii hedduu keessatti bakka buʼamee dhiyaata. Mulʼata boqonnaa kudha afur keessatti, ergaan akeekkachiisa dhumaa sun ergamoota sadii tiin bakka buʼamee ibsama.

> Anis ergamaan biraa samii gidduutti barrisaa utuu arguudhaan, inni warra lafa irra jiraatanitti, saba hundumaatti, gosa hundumaatti, afaan hundumaatti, fi namoota hundumaatti lallabuuf wangeela bara baraa qabatee ture; sagalee guddaadhaan akkana jedhaa ture, “Waaqayyoon sodadhaa, ulfinas isaaf kennaa; yeroo murtii isaa gaʼeeraatii; isa samii, lafa, galaana, fi burqaawwan bishaanii uume sana waaqeffadhaa.”

> Achi male ergamaan biraan, “Baabilon isheen magaalaa guddoon sun kufteetti, kufteetti; sababni isaas isheen wayinii dheekkamsa ejja ishee keessaa saboonni hundinuu akka dhugan taasifteerti” jedhee dubbate.

> Ergasii sadaffaan isaan duukaa buʼee, sagalee guddaadhaan akkana jedhe: Namni kam iyyuu bineensicha fi fakkeenya isaa yoo sagadu, mallattoo isaas adda isaatti yookaan harka isaatti yoo fudhate, inni sun daadhii dheekkamsa Waaqayyoo, isa xoofoo aarii isaatti utuu homaa hin makamin dhangalaafame sana irraa ni dhuga; innis fuula ergamoota qulqullootaa duratti, fuula Hoolichaas duratti ibiddaa fi diinaadhaan ni dhiphatama. Aarri dhiphina isaanii bara baraa hamma bara baraatti ol ni baʼa; warri bineensicha fi fakkeenya isaa sagadan, akkasumas namni kam iyyuu mallattoo maqaa isaa fudhatu, guyyaa fi halkan boqonnaa hin qaban. Asitti obsi qulqullootaa jira; asitti warri abboommii Waaqayyoo fi amantii Yesuus eegan jiru. Mulʼata 14:6–12.

Mul’ata Mul’ataa boqonnaa kudha saddeettaffaa keessatti ergaan isuma kanaa kufaatii Baabilon labsa.

> Kana booddee wantoota kanaa ergamaa biraa tokko samii irraa gad buʼaa, aangoo guddaa qabu nan arge; ulfinni isaas lafa ibse. Innis sagalee jabaa guddaadhaan akkana jedhee iyye; “Baabilon guddittiin kufteerti, kufteerti; iddoo jireenyaa hafuurota hamootaa taateerti, bakka hafuura xuraaʼaa hundumaa, mana hidhaa simbira xuraaʼaa fi jibbisiisaa hundumaa taateerti. Sababni isaa saboonni hundinuu daadhii wayinii dheekkamsa sagaagalummaa ishee irraa dhuganiiru; mootonnis lafa irraa ishee wajjin sagaagalaniiru; daldaltoonnis lafa irraa baayʼina qananii ishee irraa sooromaniiru.” Anis sagalee biraa tokko samii irraa akkana jedhu nan dhagaʼe; “Yaa saba koo, cubbuu ishee keessatti hirmaattota akka hin taaneef, dhaʼicha ishee irraas akka hin fudhanneef, ishee keessaa baʼaa. Cubbuun ishee hamma samiitti gaʼeeraatii, Waaqayyos jalʼina ishee yaadateera.” Mulʼata Yohaannis 18:1–5.

Sararni seenaa raajii, yookaan jechuun ni danda’ama, tartiiba taateewwanii inni ergamaan ulfina isaatiin laficha ifa godhu boqonnaa kudha saddeet keessatti bakka bu’u, taateewwan gara xumura murtii, xumura yeroo araaraa, fi dha’ichawwan torban dhumaa geessan bakka bu’a. Seenaa raajii boqonnaa kudha saddeet keessatti bakka bu’een sun sarara seenaa raajii ergamoota sadan boqonnaa kudha afur keessatti bakka bu’aniin wal cina “deema.”

> Waaqayyo ergaawwan Mul’ata 14 keessatti argaman iddoo isaanii sarara raajii keessatti kenneera; hojii isaanii immoo hanga seenaa lafa kanaa xumuraatti hin dhaabbatu. Ergaan ergamaa isa jalqabaa fi isa lammaffaa yeroo kanaaf ammas dhugaa dha; innis isa kana itti aanu wajjin wal cinaa adeemuu qabu. Ergamaan inni sadaffaan akeekkachiisa isaa sagalee guddaadhaan labsa. “Kana booddee,” jechuun Yohaannis, “ergamaa biraa tokko samii keessaa gad bu’aa, humna guddaa qabu nan arge; lafnis ulfina isaatiin ifte.” Ifa kana keessatti, ifni ergaawwan sadan hundumaa walitti makamee jira. The 1888 Materials, 803, 804.

Bara kutaa sadii boqonnaa kudha afuri keessa samii gidduu balali’an sun, ergaa addunyaa guutuu keessaa kan mallattoo bineensichaa fi cufamuu yeroo araaraa xumura godhatu agarsiisa. Boqonnaa kudha saddeet keessatti, ergaan ergamaa ulfinni isaa dachee guutuu ifaan guutee ibsu sanaas, akkuma sana, cufamuu yeroo araaraan xumurama.

Ergaa akeekkachiisa boqonnaa kudha afur keessatti ergamoota sadiitiin fakkeenyaan ibsame, akkasumas boqonnaa kudha saddeet keessatti ergamaa bu’uun ibsame, ibsa lamaan ergaa akeekkachiisaa tokkoo fi walumaagalatti isa tokkichaati. Macaafa Qulqulluu keessatti wanti irra deddeebiin faayidaa malee kaa’ame hin jiru; wanti qisaasame tokko illee hin jiru. Ergaan isuma sanaa Yohaannisiin yeroo tokkoo ol adda baafamee ibsamuu isaa jechuun barbaachisummaa ergaa sanaarratti xiyyeeffannaa ta’eedha; akkasumas mala barsiisuu waaqayyoo ta’e seera macaafa qulqulluu keessatti “irra deebi’ee bal’isee ibsuu” jedhamee waamamu agarsiisa. Sararoota seenaa raajii lama walitti fiduun, dhugaa yeroo sarara tokko irraa adda baafamee ilaalamu keessatti hin hubatamne ifa godha. Har’a yoo ragoota lama taatee tokko irratti dhugaa baasuuf mana murtiitti fide, ilaalcha isaanii siyaasa yookaan hawaasummaa irratti hundaa’uun gabaasa wal faallessu kennuu danda’u. Garuu ragoonni Macaafa Qulqulluu akkas miti; yeroo hundumaa walii galu; yoo immoo akka isaan walii hin galle sitti fakkaate, ati wanta tokko sirrii hin taaneen ilaalaa jirta jechuudha.

Nuyi fakkeenyaawwan lamaan ilaalaa jirru, ergaa akeekkachiisaa isauma Macaafni Miilkiyaas akka deebi’uu Eeliyaas raajichaatti dhiheessu dha. Ergaawwan sadan isaanii hundinuu cufa yeroo araaraa dura ni dhufu—sababiin isaas ergaan akeekkachiisaa sararoota raajii sadan kana keessatti argamu cufa yeroo araaraa dura qofa kan kennamu utuu hin taʼin, cufamni yeroo araaraa mataan isaa tuqaa wabii, yookaan yoo feetan mata-duree, ergaawwan akeekkachiisaa sana keessaa tokkoo tokkoon isaanii dha. Dhugumatti, ergaan akeekkachiisaa kam iyyuu raajaan kam iyyuu yoo labsame yookaan fakkeenyaan yoo ibsame, innis akeekkachiisa isuma Mulʼata kudha afur, kudha saddeetii fi raajii Eeliyaas kan Miilkiyaasii wajjin tokko dha.

Sarara raajii kana sadan wal cinaa akka deeman salphaatti agarsiifamuu danda’u. Kun ta’us, raajii macaafa qulqulluu keessatti maddoonni odeeffannoo ijoo lama jiru. Tokkoon isaanii addunyaa dhuma irratti tartiiba taateewwan mul’atan adda baasuu dha. Madda odeeffannoo inni kaan immoo sochii raajota ergaa taateewwan gara fuulduraatti raawwataman ibsu waliin walqabateen mul’isuudha.

Yaad-rimeewwan lama yaada kanaa wajjin walqabatee ilaalamuu qaban jiru. Inni jalqabaa immoo, raajonni hundinuu waaʼee dhuma addunyaa dubbatu; achumatti yeroo qormaataa ni cufama.

> “Raajonni bara durii hundinuu yeroo mataa isaanii caalaa yeroo keenyaaf dubbatan; kanaaf raajii isaanii nuuf hojii irra jira. ‘Ammas wantoonni kun hundinuu fakkeenya ta’aniif isaanii irratti raawwataman; akkasumas gorsa keenyaaf barreeffamanii jiru; nu warra irratti dhumni addunyaa ga’eef.’ 1 Qorontos 10:11. ‘Isaan wantoota amma warra Wangeela Hafuura Qulqulluu samii irraa ergameen isinitti lallabaniin isiniif himaman kana, ofii isaaniif utuu hin ta’in, nuuf akka tajaajilan isaanii irratti mul’ifame; wantoota kana immoo ergamoonni ilaaluuf hawwu.’ 1 Phexros 1:12....”

> “Kitaabni Qulqulluun qabeenya isaa hunda dhaloota isa dhumaa kanaaf walitti kuusee walitti hidheera. Taateewwan guguddoon hundi fi hojiiwwan ulfina-qabeeyyii seenaa Kakuu Moofaa keessa turan, bara mootummaa kana keessa ni deebi’u; yeroo ammas guyyoota dhumaa kana keessatti waldaa keessatti of irra deebi’aa jiru.” Selected Messages, book 3, 338, 339.

Ergaan raajii Macaafa Qulqulluu hundinuu “nuuf humna keessa jiru” warra “kanneen irra dhumni addunyaa gaʼe” taʼaniif. Seerri sun, seera biraa isa Hafuura Qulqulluun “dhimmoota” “bocuu” isaa ibsu wajjin walqabatee, “raajii kennamuu isaa keessatti” akkasumas “taateewwan keessatti fakkeeffamanii jiran keessattis” argamuun, taateewwan raajii jalqaba raajii tokkoo jiran taateewwan raajii dhuma raajii kam iyyuu keessatti jiran akka fakkeenya taʼanii fi isaanii wajjin wal qixa deeman jedhuuf humna dabalata.

> “Dubbiin Dubbii Waaqayyoo baayʼee itti dhihaatanii qorachuu barbaachisaa dha; keessumaa immoo hojii keenya keessatti yeroo kam iyyuu caalaa, kitaabni Daaniʼelii fi Mulʼata Yohaannis xiyyeeffannoo argachuu qabu. Humna Roomaa fi papaaʼummaa ilaalchisee, kallattii tokko tokko keessatti waan dubbannu xiqqeessuu dandeenya; garuu wanta raajonnii fi ergamoonni hafuura qulqulluu Waaqayyoo jalatti barreessan irratti xiyyeeffannoo kennisiisuu qabna. Hafuurri Qulqulluun, raajii kennamuu isaa keessattiis taʼe taateewwan keessatti ibsaman keessatti, akka namaa taʼe hojii raawwataan ijaan hin mulʼannee, Kiristoos keessatti dhokatee haa turu, akkasumas akka Gooftaan Waaqni mootummaa waaqaa fi seerri Isaa ol kaafaman barsiisuuf, dhimma kana akkasitti qopheesseera. Kitaaba Daaniʼel dubbisi. Seenicha mootummaawwan achi keessatti bakka buʼamanii jiran, qabxii qabxiidhaan yaadadhu.” Testimonies to Ministers, 112.

“Hafuura Qulqulluun kennaa raajichaatiinis taʼe taateewwan keessatti ibsamaninis dhimmoota akkasitti bocchee jira.” “Kennaa raajichaatiinis taʼe taateewwan keessatti ibsamaninis” “dhimmootni” “Hafuura Qulqulluudhaan” “akkasitti bocamanii” waan jiraniif, lamaan isaanii jechuunis “kennaan raajichaa” fi “taateewwan keessatti ibsaman” waxyoon kan guutaman taʼanii fi fakkeenya raajii dhuma addunyaatiif hojii irra oolan taʼuun beekamuu qabu.

Yohannis raajii Gaabri’eel irraa kennameefii, kitaaba keessatti akka barreessuu fi waldoota kiristaanaatti akka ergu itti himame. Innis yeroo sanatti Roomaan ari’atamaa ture; akka fakkeenya har’a biyya lafaa keessatti bakka iccitii hidhaa jedhamee waamamuun wal qixa ta’een biyya irraa baqfamee ture. Seenaa sana keessatti Yohannis akkuma hidhamaan Guantanamo Bay keessa jiru kamiyyuu ilmaan namaa irraa addaan kutamee ture.

ଯୋହନ ସ୍ପଷ୍ଟ କରିଛନ୍ତି ଯେ ସେହି ଦର୍ଶନ ତାଙ୍କୁ ସପ୍ତମ-ଦିନୀୟ ସବାଥରେ, ଯାହା ପ୍ରଭୁଙ୍କ ଦିନ ଅଟେ, ଉପାସନା କରୁଥିବା ସମୟରେ ମିଳିଥିଲା।

> Ilmi namaa guyyicha Sanbataa illee Gooftaadha. Maatewos 12:8.

Yeroo inni Hafuuraan waaqeffachaa turetti, sagalee guddaa tokko duuba isaa dhagaʼe.

> Ani Yohaannis, inni obboleessa keessan, rakkina keessattiis, mootummaa fi obsaan Yesuus Kiristoos keessatti hirmaataa taʼe, dubbii Waaqayyootiifi dhugaa baʼumsa Yesuus Kiristoosiif jedhee odoola Phaaximos jedhamtu keessa ture. Guyyaa Gooftaa keessa Hafuuraan keessa ture; sagalee guddaa akka sagalee malakataa taʼe immoo duuba koo irraa nan dhagaʼe; inni akkana jedhe: Ani Alfaa fi Oomeegaa dha, isa jalqabaa fi isa dhumaa; waan argitu kitaaba keessatti barreessiitii waldoota mootummaa torban Aasiyaa keessa jiranitti ergi; gara Efesoon, gara Simirnaa, gara Pergamos, gara Tiyaatiraa, gara Saardees, gara Filadelfiyaa, fi gara Laaʼodiiqeyaa. Mulʼata Yohaannis 1:9–11.

Yohannis, haalli isaa fi haalli keessatti argamu isa ibsan, inni nama Sanbata guyyaa torbaffaa waaqeffatu taʼuu isaatiin ariʼatamaa jiru akka taʼe, akkasumas inni Macaafa Qulqulluu fi barreessitoota Ellen White—kan “dhugaa-baatuu Yesus” taʼe—lamaanuu waan amanuuf ariʼatamaa jiru akka taʼe mulʼisu. Inni sagalee guddaa isa duuba jiru ni dhagaʼa; isa arguufis ni garagala; kana gochuudhaanis inni dhuma addunyaatti nama Adveentistii Guyyaa Torbaffaa taʼe tokko kan sagalee isa duuba irraa, “Karaan kun isa; keessa deddeebiʼaa” jedhu dhagaʼu bakka buʼa.

Dhuma xuruuraa raajii hundinuu dhuma addunyaatti walii wajjin qixa deemu.

> “Mul’ata keessatti kitaabota Macaafa Qulqulluu hunda walitti dhufanii xumura argatu.” Hojii Ergamootaa, 585.

Raajiin kamiyyuu sagalee duuba isaa irraa dhaga’u, fakkeenya ummata Waaqayyoo yeroo dhuma biyya lafaa keessa jiran keessatti Yohaannis wajjin wal-sima. Yohaannis sagalee duuba isaa irraa isa qajeelfama kenne dhaga’e. Isaayaasis akkasuma sagalee qajeelfamaa dhaga’e.

> Kanaafuu Gooftaan isiniif ayyaana akka godhuuf ni eega; kanaafuu isiniif araara akka godhuuf ol ni kaafama; Gooftaan Waaqayyo murtii ti; warri isa eegan hundinuu eebbifamoo dha.

> Sabni waaqni Tsiyoon, Yerusaalem keessa ni jiraatu; ati siʼachi hin booʼitu; inni sagalee iyyi keetiitti siif baayʼee araara; yeroo isa dhagaʼutti siif ni deebisa. Gooftaan buddeena rakkinnaa fi bishaan dhiphinaa yoo isinif kenne illee, barsiisota kee siʼachi gara koonyaa tokkootti hin dhoksu; iji kees barsiisota kee ni arga. Gurri kees sagalee tokko duuba kee irraa akkana jedhu ni dhagaʼa; “Kuni karaa dha, isa keessa deddeebiʼaa,” yeroo gara mirgaatti gortanitti fi yeroo gara bitaatti gortanitti. Isaayaas 30:18–21.

Waaqayyoonni hafan duubaan isaanii sagalee isaan karaa isa kamiin adeemuu akka qaban ibsu ni dhaga’u. Sana booda, dhaggeeffachuu yookaan dhaggeeffachuu dhiisuu isaanii murteessuu qabu. Uummanni Yohannisii fi Isaayaasiin bakka buufaman warra dhuma addunyaa irratti, yeroo Inni turutti Gooftaa eeganidha; Isaayaasis Inni Waaqa murtii ta’eef akka turu nu beeksisa. Seenaa Millerite bara 1798 jalqabee hamma yeroo cufamuu carraa araarsaa Adventizimiif seera Dilbataatti, Waaqayyo iddoo qulqulluu samii keessatti murtii raawwachaa jira. Abdachiisni jiru yeroo murtii keessatti warri Gooftaa eegan eebbifamoo akka ta’anidha.

Warri Waaqayyoo kan eeggachuudhaan eebbifaman, fakkeenya durba kudhan keessatti durboota Misirrichaa eegan sanaan bakka bu’aniiru. Kudhan isaanii hundinuu rafan; ergasii halkan walakkaatti muddama tokko dhufa; muddama sunis durboota rafan sana garee lamaatti addaan baasa. Gareen tokko sagalee dugda isaanii duubaan dhaga’anii, sagalee akka karaa itti fufan isaan barsiisu sana arguuf garagalan; gareen kaan immoo, ergaa macaafni Mul’ata guutuun keessa yaa’u, “Kan gurra qabu haa dhaga’u Waaqni Hafuuraa waldoota kiristaanaa maal akka jedhu” jedhu jiraatus, duubatti garagalanii sagalee sana dhaga’uu didan.

> “Fakkeenyi dubarran kudhan Mat 25 keessatti ibsame muuxannoo saba Adevantistii illee ni mul’isa.” Waldhabdee Guddaa, 393.

Yohaannis saba Adventistoota warra gara fuulduraatti hubachuuf jecha gara darbeetti deebi’an bakka bu’a. Akkuma Yohaannis godhetti yeroo isaan “dubbii duuba” isaanii jiru dhaga’an, dubbiin sunis qajeelfama Isaayyaas dhugaa ba’umsaa isaa keessatti waa’ee taatee wal fakkaataa kanaaf kenname of keessaa qaba. Qajeelfamni Isaayyaas, “kun karaa dha; yeroo gara mirgaatti gortan, yeroo gara bitaattiis gortan, keessa deemaa” jedhu ture. Durboonni ogeeyyii Daani’el boqonnaa kudha lamaan keessatti jiran, sababni isaas beekumsa jireenya kennu kan hiikamanii ifatti ba’e hubachuuf dubbicha keessatti “asii fi achi fiigan” waan turaniif, dabala beekumsaa dhuma addunyaa irratti dhufu ni hubatu.

> Garuu ati, yaa Daaniʼel, dubbii kana cufi, kitaabas hamma yeroo dhumaatti chaappessi; baayʼeen asii fi achi ni deddeebiʼu, beekumsaas ni dabala. Daaniʼel 12:4.

Nuti raajonni ilaallu kun seenaa keessatti yeroo murtiin xumura irra gaʼee yeroo carraan araaraa cufamutti Adveentistoota Guyyaa Torbaffaa bakka buʼu. Warri durboota ogeeyyii taʼanii bakka buʼaman sagalee duuba isaanii irraa, “kun karaa itti deemtani dha” jedhu ni dhagaʼu; innis yeroo gara bitaatti yookaan gara mirgaatti goran daandii irratti akka isaanii qajeelchu waadaa seena. “Asii fi achi fiiguun,” akkuma durboonni ogeeyyiin yeroo macaafni sun hiikamu godhan, mallattoo qoʼannaa Macaafa Qulqulluu ti. Uumamni akka beeksisutti, fiiguuf jalqaba deemuu barachuu qabda; ragaan Isaayaas immoo yoo sagalee duuba kee jirutti gurra kennite, yeroo gara Kakuu Moofaatti (bitaatti) yookaan gara Kakuu Haaraatti (mirgatti) gorattu, inni qoʼannaa Dubbii Isaa keessatti si qajeelcha jedha. Macaafa Qulqulluu bani, inni sagalee isaatiin si qajeelcha. Garuu Adveentistoota Guyyaa Torbaffaaf yeroo dhuma biyya lafaatti, kunis yeroo Macaafa Qulqulluu bantu (bitaatti) fi yeroo Hafuura Raajii bantu (mirgatti) inni si qajeelcha jechuus ni taʼa.

Karaa itti adeeman yeroo dhugaan ragaa Ermiyaas dabalamutti caalaatti ifa taʼa.

> Kanaaf Waaqayyoo akkana jedha: Karaalee irra dhaabadhaa, ilaalaa, daandiiwwan durii gaafadhaa; daandiin gaariin eessa akka jiru gaafadhaa, isa keessa deddeebi’aa; lubbuu keessaniif boqonnaa ni argattu. Isaan garuu, “Isa keessa hin deddeebinu” jedhan. Ammas eegdota isin irratti nan dhaabe; isaanis, “Sagalee malakataa dhaggeeffadhaa” jedhan. Isaan garuu, “Hin dhaggeeffannu” jedhan.

> Kanaaf, saboota nana, dhaga'aa; yaa walga'ii, waan isaan gidduu jiru beekaa. Yaa lafa, dhaga'i; kunoo, ani balaa saba kana irratti nan fida, jechuunis ija yaada isaanii, sababni isaas dubbii koo hin dhaggeeffanne, seera koos hin fudhanne, garuu isa tuffataniiru. Ermiyaas 6:16–19.

Kana keessatti warra waaqeffatan gosa lamaatu jiru. Gareen tokko “karaawwan” hundumaa ni ilaala; achiis ittiin deddeebi’uuf “daandiiwwan moofaa” ni filata. Isaan “karaa gaarii” sana “karaawwan” biroo hundumaa keessaa filachuu danda’an; sababiin isaas, isaan warra sagalee duuba isaanii dhageessan waan ta’aniif, sagaleen sunis, “Kunoo karaan; isa keessa deddeebi’aa” jedhee isaan beeksise. Yohaannis warra sagalee duubaan dhaga’an bakka bu’a; sagalee “daandiiwwan moofaa” keessaa dhufu.

> “ ‘Waaqayyo akkana jedha; karaa irratti dhaabadhaa, ilaalaa, daandiiwwan durii gaafadhaa, karaan gaariin eessa akka taʼe hubadhaa, isa keessa deddeebiʼaas.’ Ermiyaas 6:16.

> “Namni amantii bu’uura amantii keenyaa irraa kaasuuf hin yaalin—bu’uura hojii keenyaa jalqabarratti qo’annaa Dubbii Waaqayyoo kadhannaan guutameenii fi mul’ataan kaa’ame. Bu’uura kana irratti waggoota shantama darban keessatti ijaaraa turre. Namoonni karaa haaraa argatan jechuun yaaduu danda’u, akkasumas bu’uura isa duraan kaa’ame caalaa jabaatu kaa’uu akka danda’an tilmaamuu danda’u. Garuu kun gowwoomsaa guddaadha. Bu’uura isa kaa’ame male namni tokko illee bu’uura biraa kaa’uu hin danda’u.

> “Darbe namoonni baayʼeen ijaarsa amantii haaraa irratti, hundeeffama qajeelchota haaraa irratti hirmaatan. Garuu ijaarsi isaanii yeroo hammamii dhaabbate? Inni hatattamaan kufe; sababiin isaas inni Kattaa sana irratti hundeeffamee hin turre.

> “Shuguraa jalqabaa dubbii namootaa wajjin wal hin qunnamne ree? Isaan yaada sobaa dhagaʼuu hin qabne ree? Ergasii immoo, waan hunda raawwatanii booda, jabaatanii dhaabachuun, akkana jechuun hin qabne ree: ‘Buʼuura isa kaaʼame malee, namni tokko illee buʼuura biraa kaaʼuu hin dandaʼu’? 1 Qorontos 3:11.

> “ତେଣୁ ଆମେ ଆମର ବିଶ୍ୱାସର ଆରମ୍ଭକୁ ଶେଷ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଦୃଢ଼ଭାବରେ ଧରି ରଖିବାକୁ ହେବ। ଈଶ୍ୱର ଓ ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ଏହି ଲୋକମାନଙ୍କ ପାଖକୁ ଶକ୍ତିର ବଚନ ପଠାଯାଇଛି, ଯାହା ସେମାନଙ୍କୁ ଜଗତରୁ ବାହାରକୁ, ପଦେ ପଦେ, ବର୍ତ୍ତମାନ ସତ୍ୟର ସ୍ପଷ୍ଟ ଆଲୋକରେ ଆଣୁଛି। ପବିତ୍ର ଅଗ୍ନିରେ ସ୍ପର୍ଶିତ ଓଠ ସହିତ, ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ସେବକମାନେ ସେହି ସନ୍ଦେଶକୁ ଘୋଷଣା କରିଛନ୍ତି। ଦିବ୍ୟ ଉଚ୍ଚାରଣ ଘୋଷିତ ସତ୍ୟର ପ୍ରାମାଣିକତା ଉପରେ ନିଜ ମୁଦ୍ରା ଲାଗାଇଛି।” Testimonies, volume 8, 296, 297.

Garuu sarara Ermiyaas keessatti gareen biraan jira; innis akka inni isaan addaan baasutti “waldaan” sun amantii haaraa bakka bu’u mana tokko ijaaran; manni sunis waan dhagaa irratti hin ijaaramneef kufa. Manni sun mootummaa Guyyaa Torbaffaa Adveentistii ti, yookaan akka Yohaannis waldaauma sana adda baasutti—mana sagadaa Seexanaa.

dhagaʼuu diduun “dubbii” isaa fi “seera” isaa diduudha. Isaan deebiʼanii daandiiwwan durii keessa deddeebiʼuu irratti finciluu isaanii, akkasumas ergaa malakata eegduu sanaa dhagaʼuu diduu isaanii irraa kan kaʼe, Waaqayyo saba Ermiyaas “walgaʼii hamaa” jedhee waamu irratti hamaa fidee ni dhufa. Akka Waaqayyo waldaa Laaʼodiiqeyaa kan Adveentistii Guyyaa Torbaffaa wajjin itti hojjetu, kun mata-duree raajii Macaafa Qulqulluu ti. Raajiin Hoseʼaas yeroo sababii isaan itti didaman dubbatu, amaloota “walgaʼii hamaa” sanaaf gumaacha ni godha.

> Uummanni beekumsa hubannaa dhabuudhaan badaniiru; ati immoo hubannaa waan diddeef, anis si nan dida, akka anaaf lubaa hin taaneef; ati seera Waaqa keetii waan dagatteef, anis ijoollee kee nan dagadha. Hosea 4:6.

Isaanii hanqina beekumsaa isaanii irraa kan kaʼe ni gatamu; beekumsi kunis ergaa yeroo dhumaa irratti chaappaan irraa hiikamu agarsiisa. Waaqayyo kutaa kana keessatti walitti dhufeenya kakuu Isaa saba Isaa wajjin jiru xumuraa jira; inni ifatti, “Saba koo!” jedhee isaan waamaatii. Isaan Kiristoosin waan didaniif, seera Isaas waan dagataniif, isaan Waaqayyoof luboota hin taʼan. Yeroo sabni Waaqayyoo Waaqayyoo wajjin kakuu seenu, inni isaan lubootaa fi mootota isaan godha. Yeroo Waaqayyo Israa’el durii wajjin kakuu seene, karaa Museetiin akkana jedhe:

> Amma kanaaf, yoo dhuguma sagalee koo dhageessitanii kakuu koo eegdan, sabni hundumaa keessaa qabeenya addaa koo ni taatu; lafti hundinuu kan koo ti. Isinis anaaf mootummaa lubootaa fi saba qulqulluu ni taatu. Kunoo dubbiilee ati ijoollee Israaʼelitti himtu kana. Baʼuu 19:5, 6.

Waaqayyo yeroo waldaa kiristaanaa wajjin kakuu galeetti, Pheexiroosiin akkana jedhe:

> Isin garuu dhaloota filatamaa, luboota mootummaa, saba qulqulluu, uummata Waaqayyoof addatti taatanidha; akka isa dukkana keessaa gara ifa isaa dinqisiisaa sanaatti isin waame sanaa ulfina isaa labsitaniif: Isin warri yeroo darbe saba hin taane, amma garuu saba Waaqayyoo taataniirtu; warri yeroo darbe araara hin arganne, amma garuu araara argattaniirtu. 1 Phexros 2:9, 10.

Phexros aayaata kan keessatti, yeroo inni, “Isin duraan saba hin turre; amma garuu saba Waaqayyoo dha” jedhee dubbatu, ce’umsa Israa’el durii saba kakuu filatamaa Waaqayyoo ta’ee ture irraa gara waldaa Kiristaanaatti ta’e irratti dubbata. Yihuudonni yeroo of isaanii Waaqayyoo irraa hiikanitti, Gooftaan waldaa Kiristaanaa wajjin kakuu seene. Isaan lamaanis yeroo Gooftaadhaaf heerumanitti akka saboota lubootaa ta’aniitti ilaalamanii turan.

Akka lubaattiitti gatamee jiraachuun kee, yeroo tokko ummata kakuu turte akka taate agarsiisa. Adveentistoonni Guyyaa Torbaffaa jalqaba seenaa Adveentistii keessatti Gooftaa wajjin kakuu seenan. Waldoonni lafa onaa keessa jiran Haaromsa irraa ba’an; garuu ergaa Miileriitti didan; kanaafis yeroo seenaa ergaa ergamootaa isa jalqabaa fi isa lammaffaa keessatti of isaanii Waaqayyotti hiikanii adda baasan. Addaan ba’iinsi dhumaa dhufaatii ergamaa lammaffaatiin ta’e; murtoon isaas isaanii kana booda intala Kiristoos akka hin taane, garuu intala Baabilon akka ta’an ture. Battalumatti sana booddee, yeroo Iyyi Halkan Giddugaleessaa, Waaqayyo misirroo isaa haaraa gara fuudhaa-fi-heeruma kakuu sanaatti waame.

መለኮታዊ ኪዳን ምልክት ለጥንታዊ እስራኤል የነበሩት ሁለቱ ሰሌዳዎች የአሥርቱ ትእዛዛት ሁለቱ ሰሌዳዎች ነበሩ፤ ለመንፈሳዊ ዘመናዊ እስራኤል ደግሞ ሁለቱ ሰሌዳዎች በ1843 እና 1850 ሰንጠረዦች የተወከሉት የዕንባቆም ሁለቱ ሰሌዳዎች ናቸው። መንፈስ ቅዱስ ደጋግሞ ሎዶቅያ ብሎ የለየው የኪዳኑ ሕዝብ የቀድሞውን መንገድ ጣለ፥ በኋላቸውም ያለውን ድምፅ መስማት አልፈለገም፤ ስለዚህም ከጌታ አፍ ሲተፋ የጥንታዊ እስራኤልን የመጨረሻ ታሪክ ይደግማል። “ሕዝቤ” ብሎ ለሚጠራቸው ይህ ለምን ይሆናል?

Fakkeenyota durboota kurnanii, isa muuxannoo Adventizimii ibsu, yeroo lama guutama: yeroo tokko jalqaba irratti, achiis xumura Adventizimii irratti. Obboleettiin White fakkeenyi kun qubee isaatti akka guutamee turee fi akka guutamu barsiisti; akkasumas fakkeenyi kun yeroo hundumaatti akka dhugaa yeroo ammaa taʼetti hubatamu qaba, akkuma ergamaa sadaffaa sanaa.

> “Dubbii intabammoo fakkeenya durboota kudhanii, isaan keessaa shanan ogeeyyii fi shanan immoo gowwoota ta’anitti ni akeekama. Fakkeenyi kun jecha isa hunda guutummaatti raawwatameera, akkasumas ni raawwatama; yeroo kanaaf hojii addaa waan qabuuf, akkasumas akkuma ergaa ergamaa sadaffaatti, raawwatameera; yeroo xumuraatti immoo dhugaa yeroo ammaa ta’ee jiraachuu isaa itti fufa.” Review and Herald, Hagayya 19, 1890.

Seenaa Bara Dura Deebii Miliiritee raawwii fakkeenya sanaa gidduutti, raagni isaanii kan bara 1843 fashale irraa jalqabee hanga tilmaama sirrii kan Onkoloolessa 22, 1844tti ture guute. Bal’inni raajii seenaa kanaa hedduu fi barbaachisaa dha; garuu ani salphaatti wanta ibsuun barbaadu, akka fakkeenyi durboota kudhanii ergamaa sadaffaatti kallattiidhaan walitti hidhata qabu, akkuma Obboleettii White amma dubbattetti.

ካብ 1798 ክሳብ ጥቅምቲ 22, 1844፡ መልእኽቲ ናይ ቀዳማይ መልኣኽ ምኽፋት ፍርዲ ኣበሰረ። ቅድሚ ፍርዲ ምጅማሩ ቕሩብ ጊዜ፡ እቲ ኣብ ምሳሌ ዓሰርተ ደናግል ዘሎ ናይ ፍርቂ ለይቲ ጭውያ ተፈጸመ። ስለዚ፡ ሳልሳይ መልኣኽ ምዕጻው ፍርዲ ምስ ዜበስር፡ እቲ ማሕበር ናይ ፍርቂ ለይቲ ጭውያ እንደገና ክድገም እዩ።

Hubannooniin waldoonni Pirootestaantii ergaa Waaqayyoo akka didan, kanaafis intallan Baabiloon taʼan beekamuun, dhufaatii ergaa ergamaa lammaffaatii fi jalqaba yeroo turtii fakkeenya sana keessatti “guutummaatti akkuma qubee isaatti raawwatamaa” ture sanaa ture. Gooftaan bara 1843 hin deebine; inni durboota qoruufii fi eebbisuu dhaaf ture. Labsii ergamaa lammaffaa kan waldoota Pirootestaantii intallan Baabiloon taʼuu isaanii adda baase, warra ammas waldoota kufan sana keessa turaniif keessaa baʼanii warra Miilariitotaa fi hubannoo isaanii raajiiwwan irratti qabatanii wajjin dhaabbatan jechuun waamicha ture. Walgaʼii kaampii Exeter irratti Saamuʼel Snow ragaa barbaachisaa taʼe isa dhufaatii Gooftaa Onkololeessa 22, 1844 irratti mirkaneessu dhiheesse; ergaan Iyyata Halkan-Buʼaa immoo akkuma dambalii galaanaa guutuu lafichaa irra facaʼe. Ergasii ergamaan sadaffaan Gadda Guddaa Onkololeessa 22, 1844 irratti dhufe.

Kun seenaa jalqabaa gabaabaa kan qabxiilee baayʼee keessaa dhiisee, qabxiilee muraasa waan amma ilaallannu kanaaf caalaatti barbaachisoo fakkaatan adda baasuuf qofa dhiheesse dha.

Nuti aadaa kanneen itti aanuu barruu itti aanu keessatti itti fufna.

Back to Articles