Article

# Kitaaba Daani’el - Dhibba Tokkoofi Soddoma Jaha

Ce’umsa Raajii fi Pirootestaantizimii Gara Du’aa irraa Gara Du’aa Ka’uutiitti Ce’u mootummaa Raajii

Author

Jeff Pippenger

Published

March 14, 2024

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Jijjiiramni gaafa lafaa keessaa bahu kan Rippabilikaanotaa fi gaanfa Pirootestaantii dhugaa lamaan isaanii iyyuu kan bara 2020 jalqabe ni jira. Gaanfi Pirootestaantii dhugaa Adoolessa 18, 2020 ajjeefame; gaanfi Rippabilikaanotaa immoo Sadaasa 3, 2020 ajjeefame. Akka Mul’ata boqonnaa kudha tokkootti, guyyaa mallattoo sadii fi walakkaa booddee isaan deebi’anii miilla isaanii irra ni dhaabbatu. Yommuu isaan dhaabbatan, gaanfi Pirootestaantii dhugaa Laa’odiiqeeyaa irraa gara Filadelfiyaatti ni ce’a. Isaan mana waldaa keessaa baafamanii gara sochii tokkootti fidamanii jiru. Muuxannoo waldaa torbaffa keessaa baafamanii gara muuxannoo waldaa ja’affaatti galfamaniiru. Isaan saddeettaffa ta’aniiru; innis torban keessaa dha.

Sochiin jalqabaa Adventizimii keessa ture sochii Filadelfiyaa ture; sochiin Filadelfiyaas dhuma irratti deebiʼee ni haaromfama. Hojiin ergamoota sadan Mulʼata boqonnaa kudha afur keessatti ibsame akka sochii tokkootti jalqabe; akkasumaas akka sochii tokkootti ni xumurama. Sochiin Filadelfiyaa, isa waldaa jaʼaffaa Filadelfiyaa tiin bakka buufame, bara 1856 keessatti duʼe; amma garuu jalqaba dhuma jiʼa Adoolessaa bara 2023 irraa eegalee, akka saddeettaffaatti, jechuunis isa torban keessaa taʼetti, deebiʼee kaafamaa jira.

Seenaa wal fakkaataa keessatti, gaanfi Riippaabilikaanii duʼaa fi kaʼumsa wal fakkaataa keessa darbaa jira; yeroo dhumaa keessatti bara 1989tti pirezidaantii jahaffaa irraa eegalee kan taʼe pirezidaantiin jaʼaffaan kan Reegan boodaa, pirezidaantii saddeettaffaa, isa keessaa torban san keessaa taʼe, taʼa. Adeemsi ceʼumsaa gaanfa Riippaabilikaanii tiif, gaanfa Pirootestaantizimii gantuu waliin walitti makamuudhaan ni bakka buufama; kun immoo ejja hafuuraa fi fakkii bineensaa dha. Gaanfi Riippaabilikaanii saddeettaffaa, isa keessaa torban sanaa taʼa; sababiin isaas inni fakkii bineensa Kaatoolikizimii, jechuunis mataa saddeettaffaa, isa keessaa mataawwan torban sanaa taʼe, Mulʼata boqonnaa kudha-torba keessatti, akkasumas Daaniʼel boqonnaa lama keessatti bakka buʼa.

Ce’umsi siyaasa kan gaanfa Ripabliikaanizimii yeroo qophii bara 1776 irraa jalqabee hamma 1798 tti jiru keessatti bakka bu’a. Yeroon raajii sun iccitii dhokataa fakkii bineensota Nebukadnezaar hiikamu isaa hubachuuf furtuu barbaachisaa dha. Yeroon qophii sun yeroo qophii waggaa soddoma ta’e, Kiristoosii fi mormituu Kiristoos lamaan isaanii iyyuu keessatti bakka bu’a.

Yeroon mallatteessuu irraa kaasee hanga seerri Dilbataa dhihoo dhufu sanatti jiru, yeroo raajii ta’ee bu’aan mul’ata hundumaa itti raawwatamu dha. Inni yeroo sa’aatii “sochii guddaa lafaa” Mul’ata boqonnaa kudha tokka keessatti ibsametti, abboommiin warra paaphaasotaa mootummaa saddeettaffaa, isa torban keessaa ta’e, akka teessoo mootummaa lafaatti deebi’ee ol ka’uudhaan xumuramu agarsiisa. Kanaafuu, yeroo yeroo jalqabaaf paaphaasonni bara 538 keessatti teessoo mootummaa irra kaa’aman dura tureen fakkeenya godhamee ibsameera. Bara 538 keessatti, paaphaasonni Mana Maree Orléans keessatti seera Dilbataa dabarsan; kunis xumura waggoota soddomaa qophii agarsiisee, seera Dilbataa dhihoo dhufu sana fakkeesse. Yesuus gonkumaa hin jijjiiramu; kanaaf yeroo akka yeroo jalqabaaf paaphaasonni teessoo mootummaa irra kaa’aman dura ture sanaa fakkaatu tokko, kan keessatti madaa du’aa namaaf fakkaatu fayyu, seera Dilbataa dura jiraachuu qaba.

Yeroon sun seenaa mallattoowwan waggoota 508, 533 fi 538 wajjin walqabataniin bakka buufama. Bara 508 keessa yeroon qophii, yookaan hundeeffamni abbaa qabeenyummaa paaphaasummaa jalqabame. Mootummaan afraffaan Roomaa waaqeffannaa tolfamaa, humna jawwee taʼe, jilbeenfatamee ture; akkasumas bara 533 keessa Justinian paaphaasummaan “mataa waldoota amantii, akkasumas sirreessaa heretics” akka taʼe labse. Paaphaasummaan bara 538 keessa aangoo guutuu akka qabatuuf wanti hafe hundi, Gothoota Magaalaa Roomaa keessaa buqqisuu qofa ture; kunis bara 538 keessatti raawwatame. Sararri seenaa waggoota soddomaa sun dhaloota Kiristoos wajjin wal qixa deeme; kanas tajaajilli Yohannis itti aanse; innis Yesus akka Masiihii taʼee cuuphaatti Isaa irratti humna argatuuf geesse.

Yeroon qophii seenaa Kiristoos keessatti argamu yeroo mallatteessuu wajjin wal-qixa deema; innis sarara keessaa gaafa mootummaa Protestaantii ilaallata; yeroo qophii mormituu Kiristoosiif taʼu immoo sarara alaa gaafa mootummaa Rippabiliikaanii ilaallata. Yeroon lamaanuu kun dhugaa-baatota lama Fulbaana 11, 2001, Onkoloolessa 7, 2023, fi seera Dilbataa dhihoo keessatti dhufu kennu. Yeroon tokko ragaa alaa irratti xiyyeeffata; inni kaan immoo yeroo mallatteessuu dhibba afurtamii afur kuma sanaa keessatti ragaa keessaa irratti xiyyeeffata.

Hojii Yohaannis, akka sagalee lafa ona keessatti karaa Ergamaa Kaka’uumsa Kakuu sanaaf qopheesseetti, labsii Justiniyaan kan nama cubbuu, isa ergamaa kakuu du’aa ta’eef karaa qopheesse wajjin wal fakkaata ture. Onkoloolessa 7, 2023, yeroo seerri Dilbataa raawwatiinsa argatu waan ta’uuf jiruuf akeekkachiisa ture; akkuma bara 538 keessatti ta’etti. Onkoloolessa 7, 2023, yeroo qophii keessatti yeroo jalqabaatiif pappaasummaan teessoo lafaa irra kaa’ame keessatti bara 533 wajjin wal fakkaata. Innis akeekkachiisa jechuun, seera Dilbataa yeroo dhihootti dhufu keessatti, akkuma bara 538tti, pheenxen yeroo ammaa ammas mataa waldoota kiristaanaa ta’uu isaa wajjin, sirreessaa warra soba amantii barsiisanis akka ta’u dha. Akkasumas, inni akeekkachiisa lola Islaamummaa balaa sadaffaa keessaa hammaataa deemuuti.

ⵏⵉⵜ ⴷ ⵓⵏⵣⴰⵔ ⵉⵜⵜⵡⴰⵙⵙⴻⵏⵏⴰⵏ ⵉⵙⵍⴰⵎ (ⵜⵉⴷⵉⵏⴳⵙ ⵏ ⵓⴳⴰⵏⵏⴰⵙ), ⴷ ⵓⵏⵣⴰⵔ ⵏ ⵓⵙⴻⴽⵔⵉ ⵏ ⵍⴱⴰⴱⴰ (ⵜⵉⴷⵉⵏⴳⵙ ⵏ ⵓⵏⵓⴱⴱⴻⵔ). ⵓⵏⵣⴰⵔ ⵏⵏⵉ ⵉⵜⵜⴰⵎⵙⴰⵙⴰ ⴰⴽⴷ ⵓⵡⵓⵔⵉ ⵏ ⵓⵎⴰⵣⴰⵏ ⵉⵙⴰⴳⴳⴰⴷⵏ ⴰⴱⵔⵉⴷ ⴳ ⵡⵓⵙⵙⴰⵏ ⵉⵏⴳⴳⵓⵔⴰ, ⵎⴰⵛⴰ ⵏ ⵓⵎⴰⵣⴰⵏ ⵏ ⵍⵄⴰⵀⴷ, ⵏⵏⴰ ⵔⴰⴷ ⵉⴽⵛⵎ ⵉⵏ ⴷⴰⵜⵜⴰ ⴳ ⵍⵄⴰⵀⴷ ⴰⴽⴷ ⵎⵉⵢⴰ ⴷ ⴽⴽⵓⵥ ⵉⴷ ⴽⵓⵥⵜ ⵏ ⵉⴼⴹ ⵎⵉⴷⵏ.

Yeroo qophii sadan sun (waggaa soddomman Kiristoosii fi anti-kiristoosii, akkasumas yeroo mallattoo kaa’amu) akkasumas yeroo 1776 irraa hamma 1798tti jiruun fakkeenyaan agarsiifamu. Xumuri bineensa lafaa yeroo murtaa’e qaba; innis akka mootummaa jahaffaa raajii Macaafa Qulqulluutti xumuramuu isaa dura dursa. Kanaafuu, jalqabni bineensa lafaa akka mootummaa jahaffaa raajii Macaafa Qulqulluutti yeroo raajii tokko qabaachuu qaba; innis jalqaba mootummaa sanaa dura dursa. Alpha fi Omega yeroo hunda dhuma wanta tokkoo, jalqaba wanta sanaa wajjin ni agarsiisa.

1776၊ 1789 နှင့် 1798 တို့သည် စက်တင်ဘာ 11၊ 2001၊ အောက်တိုဘာ 7၊ 2023 နှင့် မကြာမီရောက်ရှိလာမည့် တနင်္ဂနွေနေ့ဥပဒေကို ကိုယ်စားပြုသည်။ 1776 မှ 1798 အထိတွင် ဆဋ္ဌမနိုင်ငံတော် တည်ထောင်ခြင်းအတွက် ပရောဖက်ပြုဆိုင်ရာ ပြင်ဆင်မှုသည် ပြီးမြောက်ခဲ့သည်။ ထိုသို့ပင် 508၊ 533 နှင့် 538 နှစ်များသည် ပဉ္စမနိုင်ငံတော် တည်ထောင်ခြင်းအတွက် ပြင်ဆင်မှုကို ကိုယ်စားပြုခဲ့ကြသည်။ ဆဋ္ဌမနိုင်ငံတော်သည် ပဉ္စမနိုင်ငံတော်၏ ပုံရိပ်ဖြစ်ရမည်ဖြစ်သောကြောင့်၊ ၎င်းတို့သည် တူညီသော ပရောဖက်ပြုဆိုင်ရာ လက္ခဏာများကို မဖြစ်မနေ ရှိရမည်။

Waggaa qophii Kiristoos cuuphaa Isaa dura qophaaʼaa ture sun yeroo walfakkaataa sana bakka buʼa; sababiin isaas, yeroo Kiristoos torban tokkoof kakuu sana jabeessuuf, cuuphaa Isaa irraa jalqabee, dhufe, mootummaa ayyaanaa Isaa dhaabaa ture. Mootummaa ayyaanaa Isaa waggoota torban sana keessatti yeroo dhaabaa ture, mootummaa sana jabeessuuf dhiiga Isaa dhangalaase; akkas gochuudhaanis, yeroo mootummaa ulfinaa Isaa dhaabu fakkeenya dhiise. Mootummaan ulfinaa sun mootummaa Daaniʼel boqonnaa lamaa ti; innis dhagaa harka malee gaara irraa muramee baʼeetti fakkeeffamee dhiyaata. Obboleettii White mootummaan sun bokkaa boodaa keessatti akka dhaabatu nu beeksisti; bokkaan boodaa immoo Fulbaana 11, 2001 irraa jalqabe.

> “Roobni boodarraa warra qulqulloota ta’an irratti dhufaa jirti—achi booddee hundinuu akkuma duraanii isa ni fudhatu.”

> “ଯେତେବେଳେ ସେହି ଚାରିଜଣ ଦୂତ ଛାଡ଼ିଦେବେ, ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ତାଙ୍କର ରାଜ୍ୟ ସ୍ଥାପନ କରିବେ। ଯେମାନେ ନିଜମାନଙ୍କର ସମସ୍ତ ଶକ୍ତିମତ୍ତା ଅନୁଯାୟୀ ସବୁକିଛି କରୁଛନ୍ତି, ସେମାନଙ୍କ ଛଡ଼ା ଅନ୍ୟ କେହି ଶେଷ ବର୍ଷା ପ୍ରାପ୍ତ କରିବେ ନାହିଁ। ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ଆମକୁ ସାହାଯ୍ୟ କରିବେ। ଯୀଶୁଙ୍କ ରକ୍ତ ଦ୍ୱାରା, ଈଶ୍ୱରଙ୍କ କୃପାରେ, ସମସ୍ତେ ବିଜୟୀ ହୋଇପାରିବେ। ସମଗ୍ର ସ୍ୱର୍ଗ ଏହି କାର୍ଯ୍ୟରେ ଆଗ୍ରହୀ। ଦୂତମାନେ ମଧ୍ୟ ଆଗ୍ରହୀ।” Spalding and Magan, 3.

Fulbaanni 11, 2001 irratti qilleensonni afran, kan farda aarii qabu tokkoon (Islaama) bakka buufaman, gad-lakkifaman; yeroo dhibba afurtamii afur kuma jechuunis 144,000 chaappaa godhamaa jiranitti immoo to’annoo jala turan. 1776, 1789 fi 1798 yeroo chaappaa godhamuu dhibba afurtamii afur kumaa bakka bu’u; guyyoonni sadan kunis seera tumamoota mootummaa lixaffaa raajii Macaafa Qulqulluu keessatti hundeeffamuu isaa geessisan bakka bu’u. Guyyaan lammaffaan, 1789, Heera Mootummoota Gamtoomanii Ameerikaa ibsa; kanaafuu ergaan Heera mootummaa humna dachaa isa bara 1798tti dhufu ta’ee adda baase, akkuma 533 humna dachaa bara 538tti dhufu labsii ta’eetti, akkasumas akkuma Yohannis Cuuphaan humna dachaa cuuphaa Kiristoositti dhufu labsaa turetti.

Humnoota lamaan kan humna Kiristoos isa dachaa taʼe uumu, fakkeenyi Isaa kan Waaqummaan namummaa wajjin walitti makamtee cubbuu hin hojjenne ture. Humnoota lamaan kan humna mormituu Kiristoos isa dachaa taʼe uuman, mataa waldoota amantii taʼee teessifamuu isaa, fi sirreessaa warra bidaa barsiisan taʼee teessifamuu isaa turan. Humnoota lamaan kan humna bineensa lafa irraa dhufe isa dachaa taʼe uuman, gaanfota lamaan Rippabilikaanummaa fi Pirootestaantummaadha.

> “‘Inni gaanfa lama akka hoolaa qaba ture.’ Gaanfota akka hoolaa fakkaatan kun dargaggummaa, qulqullummaa, fi laafina agarsiisu; yeroo bara 1798 keessatti raajichaaf akka ‘ol ba’u’utti dhihaatetti amala Ameerikaa wal irraa hin cinne jechuun bakka bu’u. Baqattoota Kiristaanaa jalqabatti cunqursaa mootummaa fi obsa-dhabina lubootaa irraa dheeffatanii Ameerikaatti baqatan, iddoo nagaa barbaadan keessaa hedduun mootummaa bu’uura bal’aa bilisummaa mootummaa mootummaa keessaa fi amantii irratti hundaa’e hundeessuuf murteessan. Ilaalchi isaanii Ibsa Walabummaa keessatti iddoo argate; inniis dhugaa guddaa kana ibsa, jechuun ‘namoonni hundinuu wal qixa ta’anii uumaman,’ akkasumas mirga irraa hin fudhatamne ‘jireenya, bilisummaa, fi gammachuu barbaaduu’ jedhuun kennameera. Heerri mootummaa immoo ummataaf mirga ofiin of bulchuu ni wabii godha; jechuunis bakka bu’oonni sagalee ummataatiin filataman seerota akka baasan, akka raawwatanis ni tuma. Bilisummaan amantii amantii illee kennameera; namni hundinuu akka ajaja yaada qalbii isaa irratti hundaa’uun Waaqayyoon waaqeffatu eeyyamameera. Sirna mootummaa ummataa fi Pirootestaantummaan qajeelchawwan bu’uuraa sabichaa ta’an. Qajeelchawwan kun iccitii humnaa fi badhaadhina isaa ti. Warri cunqurfamanii fi gad dhiibaman guutummaa biyya Kiristaanaa keessatti lafa kana gara fedhii fi abdii guddaadhaan ilaalaa turan. Miliyoononni hedduun qarqara galaana ishee barbaadanii dhufan, Ameerikaanis saboota lafa keessaa humna qabeeyyii keessaa iddoo tokkootti ol kaate.” The Great Controversy, 441.

1776, 1789 fi 1798 seenaa sadii kan agarsiisanidha; isaanis saddeettaan torban keessaa taʼuu isaa jabeessanii mulʼisu. 1776 maxxansa Labsa Bilisummaa, akkasumas seenaa Kongiresoota Qaxxaamuraa Tokkoffaa fi Lammaffaa bakka buʼa. 1789 maxxansa Heera Mootummaa fi seenaa Barreeffamoota Waltaʼinsa Biyyoolessaa bakka buʼa. 1798 maxxansa Seerota Alagaa fi Arrabsuu bakka buʼa; akkasumas jalqaba bineensa lafaa akka mootummaa jaʼaffaatti raajii Macaafa Qulqulluu keessaa agarsiisa.

Koongireesiin Kontineentaalaa Jalqabaa bara 1774 keessatti raawwatame; seenaa jalqabaa Ameerikaa keessatti mootummaa murteessaa taʼee, yeroo Lolaa Kacaansa Ameerikaa qaama bulchiinsaa taʼee tajaajile. Koongireesotni Kontineentaalaa kunneen yeroo raajii lamaatti qoodamu; isaanis koongireesii jalqabaa fi koongireesii isa dhumaa dha. Koongireesiin Kontineentaalaa Jalqabaa pirezidaantota lama qaba ture; akkasumas Filadelfiyaa keessatti Fulbaana 5 irraa hamma Onkoloolessa 26, 1774tti walgaʼe. Peyton Randolph Fulbaana 5 irraa hamma Onkoloolessa 22tti pirezidaantii jalqabaa walgaʼichaa ture; sana booddees Henry Middleton guyyoota shanan itti aananiif, hamma Onkoloolessa 26, 1774tti dura taaʼe.

Kongirasiin Qaxxaamuraa Lammaffaan bara 1775 irraa jalqabee hanga 1781tti gaggeeffame. Kongirasiin Qaxxaamuraa Lammaffaan yeroo jiraachuu isaatti pirezidaantota jaha qaba ture. Peeytoon Randoolf Caamsaa 10, 1775 irraa jalqabee hanga Caamsaa 24, 1775tti akka pirezidaantaatti dura taa’e. Inni Kongirasiin Qaxxaamuraa Tokkoffaa fi akkasumas Kongirasiin Qaxxaamuraa Lammaffaa kan lamaan isaanii iyyuu pirezidaanta jalqabaa ture. Seenaa Kongirasiin Qaxxaamuraa Tokkoffaa fi Lammaffaa keessatti waliigalaan pirezidaantotni saddeet turan.

Pirezidaantiin lammaffaa Kongiresii Kontinentalii Lammaffaa kan ture John Hancock ture; Hancock immoo Caamsaa 24, 1775 irraa jalqabee hamma Onkoloolessa 31, 1777tti dura taa’e. Henry Laurens Sadaasa 1, 1777 irraa jalqabee hamma Muddee 9, 1778tti dura taa’e. John Jay Muddee 10, 1778 irraa jalqabee hamma Fulbaana 28, 1779tti dura taa’e. Samuel Huntington Fulbaana 28, 1779 irraa jalqabee hamma Adoolessa 9, 1781tti dura taa’e. Thomas McKean Adoolessa 10, 1781 irraa jalqabee hamma Sadaasa 4, 1781tti dura taa’e.

Ⲡⲉⲩⲧⲟⲛ Ⲣⲁⲛⲇⲟⲗⲫ ⲛⲉ ⲡⲣⲱⲧⲟⲥ ⲡⲣⲟⲉⲇⲣⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲓⲧⲉⲛⲛⲟⲩϯ ⲁ̀ⲙⲁ ⲛⲉⲙ ⲡⲓⲙⲁϩⲃ̀ ⲁ̀ⲙⲁ ⲕⲟⲛⲧⲓⲛⲉⲛⲧⲁⲗ ⲕⲟⲛⲅⲣⲉⲥ. Ⲫⲁⲓ ⲧⲁϩⲟ ⲉ̀ⲣⲟⲛ ϫⲉ ϧⲉⲛ ⲛⲓⲥⲛⲁⲩ ⲛ̀ⲡⲉⲣⲓⲟⲇⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ ⲛⲓⲕⲟⲛⲧⲓⲛⲉⲛⲧⲁⲗ ⲕⲟⲛⲅⲣⲉⲥ ⲛⲉ ⲟⲩⲟⲛ ϣⲉⲙⲟⲩⲛ ⲛ̀ⲡⲣⲟⲉⲇⲣⲟⲥ, ⲁⲗⲗⲁ ⲡⲓⲡⲣⲟⲉⲇⲣⲟⲥ ⲉ̀ⲧⲉ ⲡⲣⲱⲧⲟⲥ ⲛ̀ⲡⲣⲟⲉⲇⲣⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ ⲛⲓⲥⲛⲁⲩ ⲙ̀ⲡⲉⲣⲓⲟⲇⲟⲥ ⲡⲉ ⲡⲁⲓⲣⲱⲙⲓ ⲉ̀ⲡⲁⲓ. Ⲉⲑⲃⲉ ⲫⲁⲓ, ⲕⲁⲓⲡⲉⲣ ϫⲉ ⲛⲉ ⲟⲩⲟⲛ ϣⲉⲙⲟⲩⲛ ⲛ̀ϫⲓⲛⲉⲣⲡⲣⲟⲉⲇⲣⲟⲥ, ϩⲁⲙⲉⲛⲉ ⲛⲉ ⲟⲩⲟⲛ ϣⲁϣϥ ⲙ̀ⲙⲁⲩⲁⲧⲟⲩ ⲛ̀ⲣⲱⲙⲓ ⲛ̀ⲡⲣⲟⲉⲇⲣⲟⲥ. Ⲡⲓⲡⲣⲱⲧⲟⲥ ⲡⲣⲟⲉⲇⲣⲟⲥ ⲛⲉ ϧⲉⲛ ⲡⲓϣⲁϣϥ ⲛ̀ⲣⲱⲙⲓ ⲉ̀ⲧⲁⲩⲉⲣⲡⲣⲟⲉⲇⲣⲟⲥ; ⲁⲗⲗⲁ ϫⲉ Ⲣⲁⲛⲇⲟⲗⲫ ⲁϥⲉⲣϩⲏⲅⲉⲙⲱⲛ ⲙ̀ⲡⲉⲥⲙⲟⲧⲥ ⲥⲛⲁⲩ ϧⲉⲛ ⲧⲁⲓ ϩⲓⲥⲧⲟⲣⲓⲁ, ⲁϥⲟⲩⲱⲛϩ ϩⲱϥ ⲙ̀ⲡⲓⲙⲁϩϣⲉⲙⲟⲩⲛ, ⲫⲏ ⲉ̀ⲧⲉ ⲫⲁⲓ ⲛⲉ ⲉ̀ⲃⲟⲗ ϧⲉⲛ ⲡⲓϣⲁϣϥ.

Seenaa Kongireesota Qaxxaamuraa keessatti, Waraanni Bilisummaa Kongireesichaan bulfamaa ture. Kanaaf, yeroo sana keessatti Joorjii Waashingiten pirezidaantii ta’ee hin beekamu, sababiin isaas inni ajajaa waraanaa olaanaa fi itti gaafatamaa hunda caalaa ta’ee muudeeffamee ture.

Pirezidaantii jalqabaa yeroo lamaan keessatti taʼuu isaatiin, Randolph dhugaa-baatota lama kan pirezidaantii jalqabaa dhugaa, innis George Washington, fakkeenyan agarsiisan bakka buʼa. Washingtoniin Randolphiin bakka buufameera; kanaafuu Randolph, akka mallattoo Washingtonitti, amala raajii Randolph pirezidaantii jalqabaa taʼe qofa utuu hin taʼin, akkasumas Randolph isa saddeettaffaa, warra torba keessaa taʼe akka ture dabarsa. Kanaaf George Washington, akka pirezidaantii jalqabaatti fi Ajajaa Waliigalaa jalqabaatti, karaa raajiitiinis isa saddeettaffaa, warra torba keessaa taʼe ture.

Yesuus dhuma waan tokkoo jalqaba isaatiin ibsa; kanaaf, pirezidaantiin fi Ajajaan Olaanaan inni dhumaa saddeettaffaa ta’a; innis torban keessaa dha. Dhugaan raajii kun seenaa Kongireesii Kontinentaalaa Tokkoffaa fi Lammaffaa keessatti hundeeffameera; kunis guyyaa mallattoo karaa isa duraa, jechuun 1776, fi maxxansa Labsii Bilisummaaatiin bakka bu’ameera.

Mallattoo bara baraa 1776, Fulbaana 11, 2001 fi Seera Patriot fakkeessa; achitti bilisummaan Ameerikaa aangoo seera Roomaa jala kaa’ame, kana booda immoo seera Ingilizii jala hin turre. Innis jalqaba yeroo raajii sanaa mallatteessa; yeroo raajii sunis seera Dilbataa dhihoo dhufaa jiruun, paappaasichi deebi’ee irra deebi’anii teessoo lafaa akka qabatuuf karaa qopheessa.

Akkuma yeroo raajii bara 1776’n bakka buʼetti, yeroo raajii kunis seenaa xumura Walgaʼii Qontinentala Lammaffaa bara 1781 irraa jalqabee hamma bara 1789tti, yeroo mallattoo daandii maxxansa Heera mootummaa wajjin walqabatu adda baasutti bakka buʼe. Seenaa sana keessatti pirezidaantonni saddeetis turan. Seenaa bara 1781 irraa hamma 1789tti jechuun seenaa Heera Waltaʼinsaati. Heerri Waltaʼinsaa Heera mootummaa isa jalqabaa bakka buʼe; garuu laafinni Heera Waltaʼinsaa sun akka inni bakka buufamu, akkasumas Heerri mootummaa bara 1789tti raggaafamu taasisuu isaatti geesse.

Yeroo sana keessatti pirezidaantonni saddeet sun pirezidaantota torba kanneen seenaa Koongireesii Qaxxaamuraa lamaanii keessatti pirezidaantota hin taane, fi tokko isa yeroo raajii isa jalqaba sana keessattis pirezidaanta ture irraa ijaaraman. John Hancock Koongireesii Qaxxaamuraa lammaffaa keessattis tajaajileera, akkasumas yeroo Seerota Walta’insaa bakka bu’ame sanattis. Sadarkaa raajii irratti, Koongireesii Qaxxaamuraa lamaan keessatti dhiironni pirezidaanta turan torba qofa turan; kanaaf akka raajiiatti John Hancock yeroo Seerota Walta’insaa keessatti saddeet keessaa tokko ture, garuu inni akkasuma dhiira torban yeroo duraa sana keessaa tokko ture. Kanaafuu inni isa saddeettaffaa ture, isa torban keessaa.

Yeroon raajiin lammaffaan, kan 1789’n bakka buufame, akkasuma pirezidaantii (Hancock) kan saddeettaffaa ture qaba ture; garuu inni keessaa torban keessaa tokko ture, akkuma Payton Randolph yeroo raajii isa jalqabaa kan 1776’n bakka buufametti. 1789 qajeelatti himannaa Pelosi kan Amajjii 6, 2021 waliin walsima, isa illee bakka bu’a.

> “Waaqayyo eegdonni amanamoo dallaa Xiyoon irra jiran qaba; isaan iyyanii dubbachuu fi of hin qusanne, sagalee isaanii akka malakataatti ol kaasuu, saba Isaa irra-daddarbaa isaanii fi mana Yaaqoob cubbuu isaanii argisiisuu qabu. Waaqayyo diinni dhugaa Sanbata abboommii afraffaa irratti carraaqqii murteessaa godhuu akka danda’u eeyyameera. Inni karaa kanaan dhimma sana, isa guyyoota dhumaatiif qormaata ta’e, irratti fedhii murteessaa dammaqsuuf kaayyeffata. Kunis karaa ergaan ergamaa sadaffaa humnaan labsamuu danda’u ni bana.”

> “Namni dhugaa amanu yeroo ammaa kanatti callisuu hin qabu. Amma namni tokko illee of eeggannoo malee taʼuu hin qabu; hundinuu waaqa araaraatti kadhannaa isaanii dhiʼeessanii, abdii jedhu kana qabatanii haa kadhatan, ‘Waan kam iyyuu maqaa kootiin yoo kadhattan, isa nan godha’ (John 14:13). Yeroo ammaa kun yeroo balaa guddaadha. Yoo biyya kun, bilisummaa isheetti of jaju, seera mootummaa ishee keessatti hammataman hundumaa aarsaa godhuuf qophooftaa jirti taʼe, bilisummaa amantii ukkaamsuuf murtoo baasuu fi sobaa fi gowwoomsaa paaphaasii raawwachiisuufis, yeroo sanatti uummanni Waaqayyoo amantiidhaan kadhannaa isaanii Isa Hundumaa Ol Taʼeef dhiʼeessuu qabu. Warra Isatti amanatan hundaaf, abdiiwwan Waaqayyoo keessatti jajjabinni guutuun ni jira. Mulʼanni balaa fi dhiphina dhuunfaa keessatti galfamuu isaanii namoota Waaqayyoo abdii kutachiisuu hin qabu; garuu yeroo balaa isaanii sun yeroo Waaqayyo humna Isaa ifa taʼeen isaanii irratti mulʼisu waan taʼeef, jabaatinaa fi abdii isaanii caalaatti dammaqsuun qaba.”

> “Nuyi cunqurfaa fi rakkina dhufu abdii tasgabbaa’aan taa’anii eeguu fi harka keenya marannee, hammina sana irraa ittisuuf homaa utuu hin hojjetin hafuu hin qabnu. Iyyi keenya waliinii gara mootummaa waaqaatti ol haa ergamu. Kadhadhaa, hojjedhaas; hojjedhaas, kadhadhaa. Garuu namni tokko iyyuu ariitiidhaan hin hojjetin. Akka yeroo kam iyyuu caalaa ta’eetti garaa laafaa fi gad of deebisaa ta’uu akka qabdan baradhaa. Nama kam irratti iyyuu, dhuunfaa ta’ee yookaan waldoota kiristaanaa ta’an irratti, himata arrabsoo hin fidinaa. Sammuu namaa akka Kiristoos itti hojjetetti itti hojjechuu baradhaa. Dubbiin qara qabu yeroo tokko tokko dubbatamuu qabaachuu danda’a; garuu dhugaa ifaa fi murtaa’aa dubbachuu keessan dura Hafuuri Qulqulluun Waaqayyoo garaa keessan keessa jiraachaa akka jiru mirkaneeffadhaa; achiis inni karaa isaa haa muratu. Isin muruu sana raawwachuuf hin jirran.” Selected Messages, book 2, 370.

Mallattoon lammaffaan qophii keessatti heera mootummaaatiin bakka buufame keessaa inni lammaffaan, akka heerichi mallattoo daandii itti aanutti garagalfamuu qabu adda baasa. Mallattoon daandii lammaffaan kun Yohaannis Cuuphaan fakkeenya godhamee mul’ifameera; akkasumas labsii Yustiniyaanosiinis, isaan lachanuu wanta dhumaa yeroo sana keessatti bakka buufame dhufu isaa wajjin walqabatee beeksisanii akeekkachiisa dhiheessan. Yohaannisiif, inni kun humna argachuu Kiristoos ture; yeroo Inni dhiiga isaa gatii guddaadhaan kakuu jireenyaa isaa mirkaneesse. Yustiniyaanoosiif immoo, inni kun humna argachuu Masiihicha sobaa ture; inni dhiiga wareeggamtootaatiin kakuu du’aa isaa raggaasisuuf ture.

Seerri Bu’uuraa bara 1789 aangoo gaanfa lamaa bineensa lafa irraa adda baase; akkasumas, gochaa kanaan, bara 1789 badiisa dhihoo aangoo gaanfa lamaa bineensa lafa irraa, kan Labsiiwwan Alien and Sedition bara 1798n bakka buufame, adda baase. Yeroo dhugaa-baatonni lamaan bara 2020 daandiiwwan irratti ajjeefamanitti, isaan haleellaa itti fufiinsa qabu Seera Bu’uuraa irratti raawwatamu, kan qorannoowwan Pelosi Amajjii 6, 2021n mallatteeffame, adda baasanii akeekkachiisan.

Amajjii 6, 2021 labsii Dilbataa yeroo dhihoo dhufu keessatti paaphaasummaan aangoo argachuu isaa irratti akeekkachiisa; kunis labsii Justiniyaanii bara 533 keessatti kennameen fakkeenyaaf mul’ifameera. Amajjii 6, 2021 fi bara 533 lamaan isaanii iyyuu seera Dilbataa yeroo dhihoo dhufu irratti akeekkachiisa kennu; kunis seera Dilbataa bara 538tti Gumii Orléans keessatti baheen, akkasumas seerota Alien and Sedition Acts bara 1798tiin fakkeenyaaf mul’ifame, isaanis bineensa lafaa seera Dilbataa yeroo dhihoo dhufu keessatti akka ajajaatti dubbatu agarsiisu.

Yeroo seerri Dilbataa ba’u, madaan du’aa papasummaa fayyee, mataan saddeettaffaan Mul’ata boqonnaa kudha torbaa keessaa, kan mataawwan torban keessaa ta’e, ni kaafama. Seeronni Alien and Sedition Acts kan bara 1798, bineensi lafaa akka bineensa guddaa dubbatu kan agarsiisu dha; yeroo sanatti inni waaqeffannaa aduu qofa utuu hin ta’in, achii booddee guutummaa addunyaa aangoo bineensa galaanaa Mul’ata boqonnaa kudha sadii keessaa akka mataa saddeettaffaa, kan mataawwan torban keessaa ta’e, fudhachuuf ni dirqisiisa. Kanaafuu, yeroo qophii keessatti bara 1776, 1789 fi 1798 tiin bakka buufaman keessaa yeroo sadan hundatti, iccitiin raajii kan saddeettaffaan, kan torban keessaa ta’e, akka raajii keessatti bakka bu’ameera.

Mallattoon jalqabaa lama duraa (1776 fi 1789), kan iccitii sana adda baasan, hiikkaa iccitii seenaa raajii bineensa lafaa keessatti raawwatamaa jiru ibsu; mallattoon jalqabaa sadaffaan immoo iccitii humna papacy tiif raawwatamaa jiru adda baasa.

Mata-duree kana barruu itti aanu keessatti itti fufna.

> “‘Warra lafa irra jiraatanitti, akka isaan bineensichaaf fakkii tokko tolchan itti himuu.’ Asitti bifa mootummaa tokkoo ifatti dhihaateera; isa keessatti aangoon seera baasuu uummata bira kan jiru; kunis ragaa baayʼee ifa taʼe dha, kan Ameerikaan waldaa saboota tokkoomte sabicha raajichaan agarsiifame taʼuu ibsu.”

> “Garuu ‘fakkiin bineensichaa’ maali? akkamittis ni hojjetama? Fakkiin sun bineensa gaanfa lama qabudhaan hojjetama; innis fakkii bineensichaati. Inni akkasumas fakkii bineensichaa jedhamee waamama. Kanaafuu fakkiin sun maal akka fakkaatuu fi akkamitti akka hojjetamu baruuf amala bineensichaa ofii isaatii—phaaphaasummaa—qorachuu qabna.

> “Yommuu waldaan kiristaanaa inni jalqabaa salphina wangeelaa irraa fagaatuudhaan xurreewwanii fi duudhaa warra Waaqeffataa fudhachuudhaan xuraaʼe, Hafuurri fi humni Waaqayyoo ishee irraa bade; akkasumas qalbii yaadaa ummataa toʼachuuf deeggarsa aangoo mootummaa addunyaa barbaadde. Buʼaan isaa paaphaasummaa ture; waldaa aangoo mootummaa toʼattee fi kaayyoo ofii ishee galmaan gaʼuuf itti fayyadamte, keessumaa “bidʼina amantii” adabuuf. Ameerikaan gamtaa fakkeenya bineensichaa ijaaruuf, aangoon amantii mootummaa mootummaa civilee akkasitti toʼachuu qaba; kanaanis abboommiin mootummaa waldaan kaayyoo ofii ishee galmaan gaʼuufis ni fayyadama.”

> “ଯେତେବେଳେ କଳିସିଆ ଲୌକିକ ଶକ୍ତି ଅର୍ଜନ କରିଛି, ସେ ନିଜ ଶିକ୍ଷାମତରୁ ଭିନ୍ନମତକୁ ଦଣ୍ଡିତ କରିବା ପାଇଁ ତାହାକୁ ବ୍ୟବହାର କରିଛି। ରୋମର ପଦଚିହ୍ନ ଅନୁସରଣ କରି ସାଂସାରିକ ଶକ୍ତିସମୂହ ସହ ମିଳିତ ହୋଇଥିବା ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟ କଳିସିଆମାନେ ମଧ୍ୟ ବିବେକର ସ୍ୱାଧୀନତାକୁ ସୀମିତ କରିବା ପାଇଁ ଏକ ସମାନ ଆକାଙ୍କ୍ଷା ପ୍ରକାଶ କରିଛନ୍ତି। ଏହାର ଏକ ଉଦାହରଣ ଇଂଲାଣ୍ଡର କଳିସିଆ ଦ୍ୱାରା ଦୀର୍ଘକାଳ ଧରି ଭିନ୍ନମତାବଳମ୍ବୀମାନଙ୍କ ଉପରେ କରାଯାଇଥିବା ନିର୍ଯାତନାରେ ଦିଆଯାଇଛି। ଷୋଳଶ ଓ ସପ୍ତଦଶ ଶତାବ୍ଦୀରେ, ହଜାରହଜାର ଅନନୁରୂପବାଦୀ ସେବକମାନେ ନିଜ ନିଜ କଳିସିଆରୁ ପଳାଇବାକୁ ବାଧ୍ୟ ହେଲେ, ଏବଂ ଅନେକେ—ପାଳକମାନେ ଓ ଲୋକମାନଙ୍କ ଉଭୟରୁ—ଜରିମାନା, କାରାବାସ, ଯାତନା, ଏବଂ ଶହୀଦତ୍ୱର ଶିକାର ହେଲେ।”

> “Amantii irraa duubatti deebiʼuun waldaa kiristaanaa durii mootummaa sivilii gargaarsa akka barbaaddu godhe; kunis guddina paappaasii—bineensichaa—karaa qopheesse. Phaawulos akkana jedhe: ‘Kufaatin ni dhufa, … namichi cubbuu sunis ni mulʼata.’ 2 Tasalonqee 2:3. Kanaaf, amantii irraa duubatti deebiʼuun waldaa keessatti fakkii bineensichaatiif karaa ni qopheessa.”

> “Kitaabni Qulqulluun akka lallabuutti, dhufaatii Gooftaa dura haalli gadi-bu’iinsa amantii tokko, kan isa jaarraa jalqabaa keessatti ture fakkaatu, ni jiraata. ‘Guyyoota dhumaa keessatti yeroo hamaa ta’e ni dhufa. Namoonni of jaallatoota, maallaqa jaallatoota, of jajjabeessitoota, of tuultota, arrabsitoota, warra abbootii fi haadhotaaf hin ajajamne, galata hin qabne, warra qulqullummaa hin qabne, jaalala uumamaa hin qabne, warra walii galtee cabsan, himattoota sobaa, of hin qabne, gara-jabeeyyii, warra gaarii jibban, gantoota, jarjaroo, of ol qabatoota, warra Waaqayyoon jaallachuu irra gammachuu jaallatan; bifa waaqeffannaa qabu, garuu humna isaa morman.’ 2 Ximotewos 3:1–5. ‘Ammas Hafuurichi ifatti dubbata; yeroo mootummaa dhumaa keessatti gariin amantii irraa ni goru; hafuurota nama sobanitti fi barsiisa hafuurota hamootaa dhaggeeffatu.’ 1 Ximotewos 4:1. Seexanni ‘humna hundumaa, mallattoowwanii fi dinqii sobaa hundumaan, gowwoomsaa jal’inaas hundumaan’ ni hojjetaa. Warri hundinuu ‘akka fayyan dhugaa jaallachuu hin fudhanne’ immoo, ‘soba akka amananiif gowwoomsaa cimaa’ fudhachuuf ni dhiifamu. 2 Tasalonqee 2:9–11. Yommuu haalli Waaqayyo-dhabummaa kun ga’u, bu’aan yeroo jaarraa jalqabaa keessa ture sanaan wal fakkaatu ni hordofa.” The Great Controversy, 443, 444.

Back to Articles