Article

# Kitaaba Daaniʼel — Lakkoofsa Shantama Sagalii

Iccitii Dhoksaa Raajii Dhumaa Mul’isuu: Hiikamuun Xumuraa Olaantummaa Qabeessa Kan Leenca Gosa Yihuudaan Ta’e

Author

Jeff Pippenger

Published

January 23, 2024

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

ପରୀକ୍ଷାକାଳର ଶେଷ ପୂର୍ବରୁ, ଯୂଦା ଗୋତ୍ରର ସିଂହ ଶେଷ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୟ ଗୁପ୍ତତ୍ତ୍ୱକୁ ଉନ୍ମୋଚନ କରନ୍ତି; ଏବଂ ସେହି ଉନ୍ମୋଚନ ଦ୍ୱାରା ଉତ୍ପନ୍ନ ହୋଇଥିବା ଜ୍ଞାନବୃଦ୍ଧିକୁ ବୁଝିପାରନ୍ତି କେବଳ ଜ୍ଞାନୀମାନେ। ପ୍ରକାଶିତବାକ୍ୟରେ ଥିବା ଦୁଇ ସାକ୍ଷୀ ସେହି ସମୟରେ ଉନ୍ମୋଚିତ ହୁଏଥିବା ବିଷୟମାନଙ୍କର ଗୋଟିଏ ଅଂଶ ଉପରେ ଆଲୋକ ପାତ କରନ୍ତି।

> ଏଠାରେ ଜ୍ଞାନ ଅଛି। ଯାହାଙ୍କର ବୁଦ୍ଧି ଅଛି, ସେ ପଶୁର ସଂଖ୍ୟା ଗଣନା କରୁନ୍ତୁ; କାରଣ ସେହିଟା ଜଣେ ମନୁଷ୍ୟର ସଂଖ୍ୟା; ଏବଂ ତାହାର ସଂଖ୍ୟା ହେଉଛି ଛଅଶେ ଛଅଷଠି। … ଏବଂ ଏଠାରେ ସେହି ମନ ଅଛି ଯାହାଙ୍କର ଜ୍ଞାନ ଅଛି। ସେହି ସାତଟି ମୁଣ୍ଡ ସାତଟି ପର୍ବତ, ଯାହା ଉପରେ ସେହି ନାରୀ ବସିଛନ୍ତି। ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ 13:18, 17:9।

“Aangoon isa dhumaa kan waldaa fi seera Waaqayyoo irratti waraana geggeessuuf jiru, bineensa gaanfa hoolaa fakkaatan qabuun mallatteeffame,” jedhamu kun Ameerikaa Dhaabbataa dha. Inni mootummaa raajii Macaafa Qulqulluu keessaa isa ja’aadha; ijaarsi mootummaa isaa immoo ijaarsa isuma walfakkaataa (fakkeenya), akkuma mootummaa shanaffaa raajii Macaafa Qulqulluu tureeti. Inni mootummaa Waldaan Mootummaa irratti bulchitu ta’a; achiis guutummaa lafaa qophii sanauma akka fudhatu dirqisiisa. Walitti makamni Waldaa fi Mootummaa Seera Dilbataa yeroo dhihoo dhufu keessatti Ameerikaa Dhaabbataa keessatti guutummaatti dagaagee mul’ata.

> “‘Beastichaaf fakkeenyu’ bifa Pirootestaantummaa gantuu sanaa kan bakka bu’u yoo ta’u, innis yeroo waldoonni amantii Pirootestaantii barsiisa isaanii humnaan hojii irra oolchuuf gargaarsa mootummaa siivilii barbaadanitti ni dagaaga. ‘Mallattoon beastichaa’ garuu ammas hiikamuu qaba.” The Great Controversy, 445.

Bifti fakkeenya bineensichaatii fi mallattoon bineensichaa mallattoolee garaa garaa lama ta’ani iyyuu, garuu seera Dilbataatti biftiin fakkeenya bineensichaa guddina isaa guutuu ni ga’a.

> “Gama Pirootestaantii irraa dhufuudhaan Dilbata akka eegan dirqisiisuun, waaqeffannaa paaphaasummaa—kan bineensichaa—dirqisiisuu dha. Warri gaafata abboomii afraffaa hubatanii, Sabata dhugaa irra sobaa eeguuf filatan, kanaan aangoo isa qofa irraa ajajametti ulfina kennu. Garuu hojii isa keessatti aangoo mootummaa fayyadamuudhaan dirqama amantii tokko dirqisiisanii raawwachuun, waldoonni amantii sun ofii isaaniitii fakkii bineensichaaf ni uumu; kanaafuu, Ameerikaa keessatti Dilbata akka eegan dirqisiisuun waaqeffannaa bineensichaa fi fakkii isaa dirqisiisuu taʼa.” The Great Controversy, 448, 449.

Yeroo seerri Dilbataa ba’u, Heerri mootummaa Ameerikaa guutummaatti diigama; sabni sunis qajeelummaadhaa guutummaatti adda ba’eera. Sana boodas, Ameerikaan guutummaatti to’annoo Seexanaa jala taatee, sirna Waldaa fi Mootummaa isa yeroo muraasa dura Ameerikaa keessatti dhaabame sana addunyaan guutummaatti akka fudhatu dirqamsiisa. Mootummaan addunyaa Tokkummaa Mootummootaa dha; Waldaan Roomaas immoo Waldaa hariiroo sana irratti bulchitu dha.

> “Addunyaan bubbee fi waraanaa fi walitti bu’iinsaadhaan guutamteerti. Haa ta’u malee, mataa tokko jalatti—humna paappaasummaa jalatti—namoonni Waaqayyoon nama dhugaa baatota Isaa keessa jiru irratti mormuuf ni tokkoomu.” Testimonies, volume 7, 182.

Sirni waldaa fi mootummaa kan raajii keessatti fakkeenya bineensaa jedhamee bakka buʼame, akkasumas walitti dhufeenya sadii keessaa ijaarameedha; innis walitti dhufeenya hojii jabinaa, bineensaa, fi raajii sobaati. Mootonni kudhan Mulʼata kudha torba keessa jiran, kanneen mataa torbaffaa taʼan, humna hojii jabinaa bakka buʼu.

> “Mootonnii fi bulchitoonnii fi mootummaa naannoolee bulchan of irratti mallattoo mormituu Kiristoos kaa’atan; warra ajajawwan Waaqayyoo eeganii fi amantii Yesus qaban—qulqulloota sana wajjin waraana banuuf deemu akka bineensa guddaa ibiddaa sanaatti fakkeeffamanii jiru.” Testimonies to Ministers, 38.

“Mootumman kurnan” Tokkummaa Mootummoota Addunyaa bakka bu’u; amantiin isaanii hafuurota waaqeffachuu dha; amantiin raajii sobaa immoo Pirootestaantizimii gantuu dha; amantiin bineensichaa immoo Katoolikummaa dha; kunis salphaatti jechuun, hafuurota waaqeffachuu jechuun amantii Kiristiyaanummaa fakkeessuun haguugame dha.

> “Murtiin aangoon dhaabbata Papacy seera Waaqayyoo cabsuudhaan dirqisiisuun, biyyi keenya guutummaatti qajeelummaa irraa of addaan kutti. Yommuu Protestantism harka ishee qilee gidduu jiru ceetee harka humna Roomaa qabachuuf diriirsitu, yommuu isheen boolla gad fagoo sana irra ceetee Spiritualism wajjin harka walqabattu, yommuu, dhiibbaa walitti dhufeenya dachaa sadii kanaatiin, biyyi keenya akka mootummaa Protestantii fi ripaabilikaanaatti seera mootummaa ishee keessaa bu’uura qajeelfama hundumaa gatuu fi facaasni sobaa fi gowwoomsaa paaphaasummaa akka babal’atuuf karaa qopheessu, yeroo sana hojiin dinqisiisaan Seexanaa akka jalqabame fi dhumni akka dhihaate beekuu dandeenya.” Testimonies, volume 5, 451.

Yeroo seerri Dilbataa hojii irra oolu, walitti dhufeenyi sadan jechuun bofa, bineensaa fi raajii sobaa ni guutama. Sana booda Ameerikaan Addunyaa Guutuu mootummaa addunyaa tokkoo kan Mootummoota Gamtoomanii fudhachuuf dirqisiisti; sababiin isaas yeroo seerri Dilbataa ba’u addunyaan guutuun balaa guddaa keessa ni buuti, Islaamis waaqeffannaa aduu dirqamaan raawwachuuf murteessuu Ameerikaa irratti murtii ni fida. Sana booda Seexanni Kiristoosiin fakkeessee ni mul’ata; akkuma Ameerikaan addunyaa guutuu walmakaa mootummaa fi waldaa amantii tokkoo fudhachuuf dirqisiiftu, akkasumas addunyaa guutuu Dilbata akka guyyaa boqonnaatti fudhachuuf ni dirqisiisti. Adeemsi qormaataa inni Ameerikaa keessatti ta’e sun sana booda addunyaa guutuu irratti ni geeffama.

> “Biyyoonni alagaa fakkeenya Ameerikaa hordofu. Isheen dura buutee iyyuu, garuu rakkinni wal fakkaataan kun saba keenya irratti kutaa addunyaa hunda keessatti ni dhufa.” Testimonies, volume 6, 395.

ଏହି ସିଦ୍ଧାନ୍ତ ଯେ ଜାତୀୟ ଧର୍ମଚ୍ୟୁତି ପରେ ଜାତୀୟ ନାଶ ଆସେ, ପ୍ରତ୍ୟେକ ଦେଶ ଉପରେ ସେତେବେଳେ ଆସେ, ଯେତେବେଳେ ସେମାନେ ସୂର୍ଯ୍ୟର ଦିନକୁ ଉପାସନାର ଦିନ ଭାବେ ଗ୍ରହଣ କରନ୍ତି। ବୃଦ୍ଧିଶୀଳ ସଙ୍କଟଟି ହେଉଛି ସେହି “ଏକ ଘଣ୍ଟା”, ଯେତେବେଳେ ଦଶ ରାଜା “ପାପର ପୁରୁଷ” ପୋପଙ୍କ ସହିତ ଶାସନ କରନ୍ତି। ସେମାନେ ତାଙ୍କର ସପ୍ତମ ରାଜ୍ୟକୁ ପୋପୀୟ କର୍ତ୍ତୃତ୍ୱଙ୍କୁ ଦେବାକୁ ସମ୍ମତ ହେଲେ, କାରଣ ସେମାନଙ୍କୁ ଏହି ବିଶ୍ୱାସ କରାଯାଇଛି ଯେ ଇସ୍ଲାମ ବିରୋଧରେ ବୃଦ୍ଧିଶୀଳ ଯୁଦ୍ଧର ପ୍ରତିକୂଳରେ ବିଶ୍ୱକୁ ଏକତ୍ର କରିବା ପାଇଁ ପୋପତ୍ୱର ନୈତିକ କର୍ତ୍ତୃତ୍ୱ ଆବଶ୍ୟକ। 1798 ମସିହାରେ, United Nations ଏପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଇତିହାସରେ ପ୍ରବେଶ କରିନଥିଲା।

> Gaanfi kudhan ati argite mootota kudhan, kanneen mootummaa amma iyyuu hin argatin; garuu bineensicha wajjin saʼaatii tokkoof akka moototaatti aangoo ni fudhatu. Isaan kunneen yaada tokko qabu; humnaa fi aangoo isaanii bineensichatti ni kennu. Isaan Kun Hoolichaan ni lolu; Hoolichis isaan ni moʼa; inni Gooftaa gooftolii fi Mootii moototaa waan taʼeef; warri isa wajjin jiranis waamaman, filataman, amanamoodha. Mulʼata 17:12–14.

Akkuma yeroo hundumaa phaaphaasiin wal qabatee turetti, mootonni humna guutuudhaan mootummaa phaaphaasii akka saba Waaqayyoo irratti ari’atama raawwatu ni deeggarsu; mootota kudhan immoo Hoolicha irratti waraana ni banu, garuu kana kan godhan ajaja “nama cubbuu” sanaatiin. “Namni cubbuu” sunis “nama” waldoonni kiristaanaa torban boqonnaa afurffaa Isaayyaas keessatti qabatan sana dha.

> Akkasumas guyya sanatti dubartoonni torban nama tokko qabatanii, “Nuyi buddeena mataa keenyaa ni nyaanna, uffata mataa keenyaas ni uffanna; maqaa keetiin qofa nu waami, salphina keenya irraa nu hambisi” jedhu. Guyyaa sanatti dameen Waaqayyoo miidhagaa fi ulfina-qabeessa ni taati; ija lafaas warra Israa’el keessaa hafan oolanitti baayʼee gaarii fi bareedaa ni taʼa. Isaayaas 4:1, 2.

“Dubartoonni torban” abbootii amantii Phaaphaasummaa (nama cubbuu) akka inni akkuma saboota hundumaa to’atuutti waldoota amantii lafa irraa hundumaa irratti to’annoo qabaachuu isaa argisiisu. “Qaaniin” waldoonni amantii irraa of qusachuu barbaadanis, gaafii Dilbata waaqeffachuuf dhiyaate diduu irraa dhufu sanaa dha. Warri Sanbata amanamummaadhaan eeggan amanamummaa isaanii irraa kan ka’e ari’atamni isaan irra ga’a; Islaamis guyyaa aduu sana kabajuu ni dida. Waliigalteen Ameerikaan Phaaphaasummaa fi Gamtaa Mootummoota Addunyaa gidduutti qindeessite immoo, nageenya lafa irratti dhaabuuf jecha addunyaan hundi waraana Islaam irratti godhamu akka fudhatu geggeessuuf, aangoon naamusaa nama cubbuu barbaachisaa ta’uu isaa dha.

> Garuu waaʼee yeroootaa fi baraawwan sanaa, obboloota nana, ani isiniif barreessuun hin barbaachisu. Isin mataan keessan guutummaatti beektu; guyyaan Gooftaa halkan keessa hattuu tokkoo akka dhufu sanaa in dhufa. Yeroo isaan, “Nagaa fi nageenyi jiru” jedhanitti, akkuma ciniinsuun dubartii ulfaa irra dhufutti, badiisni tasa isaan irratti in dhufa; isaanis hin miliqan. Isin garuu, obboloota nana, akka guyyaan sun hattuu tokkootti isin irratti hin gaʼineef, dukkana keessa hin jirtan. Isin hundinuu ijoollee ifaa, ijoollee guyyaas ti; nu garuu kan halkan keessaa yookaan kan dukkanaa miti. 1 Thessalonians 5:1–5.

Ergaan Waaqayyoo Keessatti ergamaan “nagaa fi nageenya” jedhu, kan yeroo hundumaa akka ergaa sobaatti dhihaatu, yeroo nagaa fi nageenyi hin jirre keessatti qofa hiika qaba. Yeroo nagaa fi nageenyi jiru keessatti ergaa “nagaa fi nageenya” jedhu dhiheessuuf sababni hin jiru. Islaamni nagaa fi nageenya hunda balleessa. “Badiisa tasa” inni ergaa sobaa wajjin walqabatu sun badiisa hammaachaa deemu dha; jechuunis akka “dubartii” “ciniinsuu deessuu” keessa jirtuutti. Ciniinsuun dhalootaa isa jalqabaa kan Waaqicha sadaffaa Fulbaana 11, 2001 ture.

Sararoota raajii Elijaasii fi Yohannis Cuuphaa keessatti gowwoomsaan humna paaphaasummaa ni ibsama. Yeroo Ahaab gara Samaariyaa deebiʼee, sababni isaa Waaqni Elijaas Waaqicha dhugaa taʼuu isaa, inni ibidda waaqa keessaa buuseef, Iizebeeliif himuuf ture, sana booda Ahaab akka Iizebeel jibba isheen Elijaas irratti qabdu ilaalchisee isa gowwoomsitetti ni hubate. Jibbi fi gowwoomsaan walfakkaataanis yeroo Heerodis guyyaa dhaloota isaatti mootummaa isaa keessaa walakkaa Salomee abdachiisetti ni mulʼate. Salomeen intala Heerodiyaas turte; kanaafuu Heerodis ajjeechaa guddaa ture, Heerodiyaas paaphaasummaa turte, Salomeen immoo raajii sobaa turte.

ହେରୋଦଙ୍କୁ (ଦଶ ରାଜାମାନେ) ତାଙ୍କର ରାଜ୍ୟର ଅର୍ଦ୍ଧାଂଶ ଗୋଟିଏ କଳିସିଆକୁ (ଏକ ସ୍ତ୍ରୀକୁ) ଦେଇବା ପାଇଁ ପ୍ରେରିତ କରିବାରେ ସାଲୋମୀର ନୃତ୍ୟର ପ୍ରବଞ୍ଚନାମୟ ଶକ୍ତି ବ୍ୟବହୃତ ହୋଇଥିଲା। ସେହି ସ୍ତ୍ରୀ (ସାଲୋମୀ) ତାଙ୍କର ମାତାଙ୍କର (କାଥଲିସିଜ୍ମର) ନିର୍ଦ୍ଦେଶାଧୀନ ଥିଲେ, ଏବଂ ହେରୋଦ ବହୁତ ଦେରେ ଜାଣିଲେ ଯେ ଯୋହନଙ୍କ ପ୍ରତି ହେରୋଦିଆର ମନୋଭାବ, ଏଲିୟାଙ୍କ ପ୍ରତି ଇଜେବେଲର ମନୋଭାବ ସହିତ ଏକେଇ ଥିଲା। ଉଭୟ ପ୍ରସଙ୍ଗରେ, ସବ୍ବାଥ-ପାଳକମାନେ ମରିବାକୁ ପଡିବ।

Islaamni suuta suuta garuu saffisaan nagaatii fi tasgabbii pilaaneetii lafaa irraa ni buqqisa; akkas gochuudhaanis ilmaan namaa Islaam irratti walitti ni fida. Lola Islaam saffisaan dabalaa deemu sun falmii guyyoota dhumaa keessatti fakkii bineensichaa addunyaa mara irratti hundeessuuf hojii irra oolu ni argisiisa. Gowwoomsaan addunyaa irratti fidamu sun (mootota kudhan), Ameerikaa Yunaayitid Isteetisii (Salome) irraa dhufa; innis addunyaan Islaam irratti tokko taʼuu akka qaban akka amanan isaan taasisa; garuu yeroo baayʼee boodatti ni hubatu, qophiin sun warra Sanbata eegan ariʼachuuf itti fayyadamuuf qofa malaan qophaaʼe akka ture. Gowwoomsaan sun, sababoota moototi kudhan sagaaltittii jibban keessaa isa tokko dha; yeroo dhiphina jala jiranitti mootummaa isaanii isa torbaffaa isheedhaaf kennuuf walii galanii turan iyyuu.

> Gaangawwan kurnan bineensa sana irratti argite sun, ejjituu sana ni jibbu; ishee ni onsu, qullaa ishee ni hambisu, foon ishee ni nyaatu, ibiddaan ishee ni gubu. Waaqayyo fedha isaa raawwachuuf, walii galanii mootummaa isaanii bineensa sanaaf kennuuf garaa isaanii keessa kaaʼeera; kunis hamma dubbiin Waaqayyoo raawwatamutti taʼa. Mul’ata 17:16, 17.

Giloobaalistoonni Dhaabbata Mootummoota Gamtoomanii kanneen “mootota” lafaatii qofa miti, garuu akkasumas akka “daldaltootaatti” bakka bu’aniiru; kanaafuu giloobaalistoonni humnoota siyaasaa fi dinagdee irraa ni ka’u. Sababni ergamaan mul’ata Mul’ata Yohaannis boqonnaa kudha torbaa fi kudha saddeet Yohaannisitti fideef, murtii sagaagaltuu guddittii Xiiroos Yohaannisitti agarsiisuuf ture. Gareewwan lameenuu kan giloobaalistotaa du’a paaphaasummaa ni gadditu.

> Kanaaf akkasiin ishee guyyaa tokko keessatti itti dhufu; duuti, gaddi, beelli; ibiddaanis guutummaatti ni gubatti; Gooftaan Waaqayyo kan ishee irratti murteessu jabaa dhaatii. Mootonni lafaas, warri ishee wajjin sagaagalanii fi qananiidhaan jiraatan, yeroo aara gubamuu ishee arganitti, ishee irratti ni boo’u, ni wawwaatuuf; dhiphina ishee sodaachuudhaan fagoo dhaabatanii, “Yaa badiisa! Yaa badiisa! magaalaa guddittii Baabilon, magaalaa humna qabeettii sana! sa’aatii tokko keessatti murtiin kee dhufeeraatii” jedhu. Daldaltoonni lafaas ishee irratti ni boo’u, ni gaddus; namni tokko illee daldala isaanii si’achi hin bituuti. Mul’ata Yohaannis 18:8–11.

Daldaltoonnii fi mootonnis lamaan isaanii fagootti dhaabatanii, “wayyoo, wayyoo” jedhanii iyyu. Jechi Giriikii keessatti “alas” jedhu, Mul’ata boqonnaa saddeet keessatti “wayyoo” jedhamee hiikama.

> Anis ilaale; ergamaan tokko samii gidduu balali’aa, sagalee guddaadhaan akkana jedhaa nan dhaga’e: “Sababii sagalee malakata ergamoota sadan hafan kanneen amma iyyuu afuufamuu qaban sanaatiin, warra lafa irra jiraatan irratti wayyoo, wayyoo, wayyoo!” Mul’ata Yohaannis 8:13.

Rakkoowwan sadan jechuun Buufata Shanaffaa, Ja’affaa fi Torbaffaa bakka bu’u; isaanis mallattoo Islaamaa ti. Mootonni, daldaltoonni fi abbootiin doonii hundinuu boqonnaa kudha saddeet keessatti yeroo sadii “yoo badii, yoo badii” jechuun iyya’u.

> Mootonni lafaa, warri ishee wajjin ejja raawwatan, qananiidhaanis ishii wajjin jiraatan, yeroo aarri gubamuu ishee arganitti, ishee irratti ni boo’u, ni wawwaatus; dhiphina ishee sodaatanii fagoo dhaabatanii, “Wayyoo, wayyoo, magaalatti guddittii Baabilon, magaalattii jabduu sun! Murtiin kee sa’aatii tokko keessatti sitti dhufeeraatii” jedhu. … Daldaltoonni wantoota kanaa, warri isheetiin badhaadhani, dhiphina ishee sodaatanii fagoo ni dhaabatu; iyyaa boo’aa wawwaachaa, “Wayyoo, wayyoo, magaalaa gudditti, kan quncee talbaa irraa hojjetame, diimaa mootummaa fi diimaa ibiddaa uffattee, warqee, dhagaa gatii guddaa qabu, fi luuliiwwaniin miidhagfamtetti! Qabeenyi guddaan akkasii hundi sa’aatii tokko keessatti homaa ta’eeraatii” jedhu. Abbootiin markabaa hundinuu, warri markabaan imalan hundinuu, dooniiwwan oofan, hammas warri galaanarraa daldalan hundinuu fagoo dhaabatanii turan; yeroo aarri gubamuu ishee arganittis, “Magaalaan guddittii kana fakkaattu magaalaan kam ree?” jedhanii iyyan. Mataa isaanii irratti biyyoo facaasanii, boo’aa wawwaachaa iyyaa, “Wayyoo, wayyoo, magaalaa guddittii, ishii qaalii ta’uu isheetiin warri galaana irratti markabaa qaban hundinuu ittiin badhaadhan! Isheen sa’aatii tokko keessatti duwwaa taateerti” jedhan. Mul’ata Yohannis 18:9-10, 15–19.

“Saʼatiin” murtiin paaphaasummaa itti raawwatamu, “saʼatii” Mulʼata boqonnaa kudha tokko keessatti ibsame sanaa dha; jechuunis “saʼatii kirkira lafaa guddaa” sanaa dha; innis yeroo seera Dilbataa kan seera Dilbataa Ameerikaa keessatti jalqabuudhaan hanga Mikaaʼel kaʼutti fi yeroo qorannaan ilma namaa cufamutti itti fufu agarsiisa. Addunyaawwan walitti qabamanii sagaagaltuu sana jibban, garuu mootummaa isaanii saʼatii tokkoof isheedhaaf kennu irratti walii galan sun, “wayyoo, wayyoo” (yaa badiisa, yaa badiisa) jedhaniin yeroo sadii irra deddeebiʼanii dubbachuu qofa utuu hin taʼin, gaaffii kana illee gaafatu: “Magaalaan guddoon kun fakkaattiin ishee magaalaa kami?” Gaaffii kana macaafa Hisqiʼel keessattis gaafatan.

> Isaanis sagalee isaanii sitti ol kaasanii dhaga’amu, hadhaawummaadhaan iyyu; mataa isaanii irratti biyyoos ni facaasu; daaraa keessattis of ni gangalchisu. Siifis mataa isaanii guutummaatti ni haadu, uffata gaddaa ni hidhatu; siifis hadhaa garaa fi boo’icha hadhaa’aan ni boo’u. Boo’icha isaanii keessattis siif jechuun mootummaa gaddaa ni kaasu; sittiis akkana jedhanii ni booyu, “Magaalaan akka Xiiros, akka ishii galaana gidduutti barbadaa’teetti fakkaatu eenyu?” Yeroo meeshaaleen daldala keetii galaanota keessaa ba’anitti, saboota baay’ee guutte; baay’ina qabeenya keetii fi daldala keetiitiin mootota lafaa ni badhaafte. Yeroo ati galaanotaan caccabdu, bishaanota gad fagoo keessa, daldalli kee fi warri kee hundinuu si gidduutti ni kufu. Jiraattonni odoola hundinuu sittiin ni rifatu; mootonnis isaanii guddaadhaan ni sodaatu; fuulli isaaniis ni raafama. Daldaltoonni saboota keessaa sitti ni qoosu; ati waan nama naasisu taata; siinis si’achi deebi’anii hin argan.” Hisqi’el 27:30–36.

Hisqiʼeel magaalittii “Xiiroos” jedhee ibsa; isheenis “galaana gidduutti barbadaaʼte” jedhamti. Isaayyaas immoo sagaagaltittii Xiiroos (Xiiroos), kan Mulʼata keessatti sagaagaltittii guddittii taate, kanis waldaa Kaatolikaa taate, waaʼee ishee dubbachaa, akkasumas magaalaa gonfoo gootu jechuun ishee adda baasa.

> Magaalaan gammachuu kee tii laata? Isheen durii dur irraa jalqabdee turte; miilli ishee ofii ishee fagoo baqattee qubachuuf ishee ni geessa. Eenyutu gorsa kana Xiiroos, magaalaa gonfamtuu, daldaltoonni ishee bulchitoota ta’an, warri daldala ishee hojjatan immoo namoota lafaa keessatti kabajamoo ta’an irratti murteesse? Waaqayyo Gooftaan maccaa isa yaadeera; ulfina hundumaa keessaa of tuulummaa xureessuuf, warra lafaa keessatti kabajamoo ta’an hundumaas tuffatamoo gochuuf. Isaayaas 23:7–9.

ପାପାସୀ ହେଉଛି “ମୁକୁଟଧାରୀ ନଗରୀ,” କାରଣ ତିନିଗୁଣ ଐକ୍ୟ ଉପରେ ରାଣୀରୂପେ ବସିବାର ଦାବି ସେହି କରେ।

> Akka inni of guddifamte, akkasumas qananii keessa jiraatte, hamma sana dhiphinaas gaddas isheef kennaa; isheen garaa ishee keessatti, “Ani mootittii taʼee teesseera; ani haadha hiyyeessaa miti; gadda illee hin argu” jedhti. Mul’ata Yohaannis 18:7.

Hisqiʼeel inni murtiin sagaagaltittiin sun boo’icha isaa Xiiroosiif godhe keessatti “gidduu gala galaanaa” keessatti raawwatame jedhe.

> Dubbiin Waaqayyoo ammas natti dhufe, akkana jedhee: Egaa ati yaa ilma namaa, Xiiroosiif faaruu boo’ichaa kaasii. … Dooniiwwan Tarshiish gabaa kee keessatti siif faarfatan; ati immoo guutamte, gidduu gala galaanotaatti ulfina guddaa qabdu taate. Warri si oofan bishaanota guguddoo keessa si galchan; qilleensi bahaa gidduu gala galaanotaatti si cabse. Hisqi’eel 27:1, 2, 25, 26.

“Bubbeen bahaa” kan murtii magaalaa xuruuraa Xiiroos, magaalaa mootummoota gonfoo uffachiiftu, irratti fide; “bubbeen bahaa” immoo mallattoo Islaamaa ti. Lola mootota kudhan Islaamatti irratti fidaniin papasummaa bara dhumaa ni badu. Hubannoon mootota kudhan kun akka isaan gowwoomfamanii turan itti beekan, akkasumas onnee isaanii keessa sodaa ni uuma.

> Gaaraa miidhagduu, gammachuu lafa hundumaa kan taate, tulluun Xiyoon, gama kaabaa irraa, magaalaa Mooticha guddaa ti. Waaqayyo masaraawwan ishee keessatti akka iddoo kooluu itti baqatanitti beekama. Kunoo, mootonni walitti qabamanii turan; walumaan darban. Ishee arganii ni dinqisiifatan; ni raafaman, ariitiinis ni baqatan. Sodaanni achitti isaan qabe; dhukkubsannoonis akka dubartii ciniinsuu deessu tokkootti isaan qabe. Ati bubbee bahaa tiin dooniiwwan Tarshiish caccabsita. Akkuma dhageenye, magaalaa Waaqayyo Gooftaa maccaa hunda bulchuu sanaa keessatti, magaalaa Waaqa keenya keessatti, akkasuma ijaan argineerra; Waaqayyo bara baraan ishee ni jabeessa. Selaah. Faarfannaa 48:2–8.

ᚦᛖ ᚷᛚᛟᛒᚨᛚᛁᛋᛏᛋ ᛚᛟᛟᚴᛖᛞ ᚢᛈᛟᚾ ᚦᛖ ᚴᛁᚾᚷᛞᛟᛗ ᛟᚠ ᚷᛟᛞ, ᚨᛋ ᚱᛖᛈᚱᛖᛋᛖᚾᛏᛖᛞ ᛒᚤ ᚦᛖ ᚲᛁᛏᚤ ᛟᚠ ᛃᛖᚱᚢᛋᚨᛚᛖᛗ, ᛒᚢᛏ ᚲᚺᛟᛋᛖ “ᚦᚨᛏ ᚷᚱᛖᚨᛏ ᚲᛁᛏᚤ” ᛒᚨᛒᚤᛚᛟᚾ ᚨᛋ ᚦᛖᛁᚱ ᚺᛖᚨᛞ. ᚹᚺᛖᚾ ᚷᛟᛞ ᛃᚢᛞᚷᛖᛋ ᚦᚨᛏ ᚷᚱᛖᚨᛏ ᚲᛁᛏᚤ, ᚦᛖᚤ ᚲᚱᚤ ᚨᚾᛞ ᛚᚨᛗᛖᚾᛏ ᚨᛋ ᚦᛖᚤ ᚱᛖᚲᛟᚷᚾᛁᛉᛖ ᚦᚨᛏ ᚦᛖᚤ ᚨᚱᛖ ᛚᛟᛋᛏ, ᚠᛟᚱ ᚦᛖ ᚷᚱᛖᚨᛏ ᚲᛁᛏᚤ ᚦᛖᚤ ᚲᚺᛟᛋᛖ ᛁᛋ ᛒᚱᛟᚲᛖᚾ ᛁᚾ ᚦᛖ ᛗᛁᛞᛋᛏ ᛟᚠ ᚦᛖ ᛋᛖᚨ, ᛒᚤ ᚦᛖ ᚹᚨᚱᚠᚨᚱᛖ ᛒᚱᛟᚢᚷᚺᛏ ᚢᛈᛟᚾ ᚦᛖᛗ ᛒᚤ ᛁᛋᛚᚨᛗ (ᚦᛖ ᛖᚨᛋᛏ ᚹᛁᚾᛞ). ᚨᚾᛞ ᚦᛖ ᚹᚨᚱᚠᚨᚱᛖ ᛁᛋ ᚨ ᛈᚱᛟᚷᚱᛖᛋᛋᛁᚡᛖᛚᚤ ᛖᛋᚲᚨᛚᚨᛏᛁᚾᚷ ᚹᚨᚱᚠᚨᚱᛖ, ᚠᛟᚱ ᛁᛏ ᛁᛋ ᚨᛋ ᚨ ᚹᛟᛗᚨᚾ ᛁᚾ ᛏᚱᚨᚡᚨᛁᛚ.

Mootummaan Waaqayyoo kan isaan papaasummaadhaaf ari’atan sun boqonnaa lamaffaa Daani’el keessatti bakka buufamee jira; achittis “bara mootota [globalist] kanaa keessatti” Waaqayyo mootummaa Isaa bara baraa ni dhaaba jechuun nutti himama.

> Inni bara mootota kanaa keessatti Waaqni samii mootummaa tokko ni dhaaba; mootummaa sun gonkumaa hin badu; mootummaan sun ummata biraatti hin darbu; mootummaawwan kana hunda garuu ni caccabsa, ni balleessa; innis bara baraan ni dhaabata. Daani’el 2:44.

Milleriitonni akka isaan “bara mootota kanaa” keessa jiraatan amanu turan; garuu moototi kudhan Mul’ata boqonnaa kudha torbaa keessatti ibsaman seenaa keessatti yeroo sana hin mul’anne turan; dhuguma iyyuu, amma qofa mul’achuu jalqabaa jiru. Milleriitonni sirrii turan; garuu mul’anni isaanii daangeffamaa ture. Mootummaan Waaqayyoo inni bara mootummaa mootota Mul’ata boqonnaa kudha torbaa fi kudha saddeet keessatti hundeeffamu, yeroo rooba boodaa ti.

> “Wanti hundi jabinaan isaanii ciminaan xiyyeeffatanii fi yaada isaanii guutumaan guutuutti gara balaa guddaa isaan dura jirutti diriirsaa akka jiran nan arge. Cubbuun Israa’el hundinuu murtiidhaaf dursee geeffamuu qaba. Cubbuun hundi iddoo qulqulluutti himatamuu qaba; achiis hojii sun itti fufa. Kun amma raawwatamuu qaba. Hafteen yeroo rakkinaa keessatti, ‘Yaa Waaqayyo koo, Yaa Waaqayyo koo, maaliif na dhiifte?’ jedhanii ni iyyu.”

> “ଜଗନ୍ନାଥ ବର୍ଷା ସେମାନଙ୍କ ଉପରେ ଆସୁଛି, ଯେମାନେ ଶୁଦ୍ଧ—ତେବେ ସମସ୍ତେ ପୂର୍ବବତ୍ ଏହାକୁ ଗ୍ରହଣ କରିବେ।

> “Yommuu ergamoonni afran gad dhiisanitti, Kiristoos mootummaa Isaa ni dhaaba. Rooba boodaa hin fudhatan kanneen waan isaan dandeessan hundumaa hojjechaa jiran malee. Kiristoos nu gargaara ture. Hundi ayyaana Waaqayyoo tiin, karaa dhiiga Yesus, mo’attoota ta’uu ni danda’u. Samii guutuun hojii kana irratti fedhii qaba. Ergamoonnis fedhii qabu.” Spalding and Magan, 3.

Yeroo bokkaan boodaa, yeroo ergamoonni qilleensota afran gad dhiisanitti, isa “bara mootota kanaa” keessatti Kiristoos mootummaa Isaa dhaabu. Bokkaan boodaa adeemsifataa dha, akkasumas Fulbaana 11, 2001 irraa eegalee facaafamuu jalqabe, yeroo Woon sadaffaan seenaa keessa seenee ture; garuu aariin sabootaa battalumatti ukkaamfame. Inni ciminaan dabalaa itti fufa hamma yeroo seerri Dilbataa Ameerikaa keessatti ba’utti, yeroo inni badiisa biyyaalessaa fideetti. Murtiin dabalaa adeemu sunis sana booda itti fufa yeroo sabni biraa hundi fakkeenya Ameerikaa hordofee, kanaaf murtiiwwan walfakkaatan rakkatutti. Inni hamma balballi araaraa cufamutti dabalaa deema. Akkuma dubartii ciniinsuun da’umsaa irra jirtutti adeema.

Maqaa itti aanu keessatti, qaama saddeettaffaa kan torban keessaa taʼe kana irratti yaada keenya itti fufna.

> “Warri akkuma warri dhugaa himatan Seexana tajaajilaa jiranitti, gaaddisi isaa kan ibiddaa si’oolii fakkaatu ilaalcha isaanii Waaqa fi mootummaa samii irraa ni cufa. Isaan akka warra jaalala isaanii isa jalqabaa dhabanitti ta’u. Dhugaawwan bara baraa ilaaluu hin danda’an. Wanti Waaqni nuuf qopheesse Zakaariyaas boqonnaa 3 fi 4 keessatti, akkasumas 4:12–14 keessatti ibsameera: ‘Anis deebi’ee isa gaafadhee, akkan jedhe, Dameewwan ejersa lama kanneen ujummoowwan warqee lama sanaan zayita warqee of keessaa baasan kun maal dha? Innis deebisee naan jedhe, Kun maal akka ta’an hin beektuu? Anis, Lakki, Gooftaa koo, jedheen. Innis akkana jedhe, Kunniin lamaan warra dibaman lama, warra Gooftaa biyya lafaa hundumaa bira dhaabbatan dha.’”

> “Gooftaan qabeenya guutuu qaba. Inni meeshaalee ykn carraa gahaa dhabu hin qabu. Gaaddisni dukkanaa’aa nu marsee walitti qabamuun isaa hanqina amantii keenyaatiin, lafa qofa irratti hirkachuu keenyaatiin, dubbii keenya salphaa taʼeetiin, amanuu dhabuu keenyaatiin, kanas haasawa keenya keessatti mulʼatuunidha. Kiristoos akka Isa guutummaatti jaallatamaa taʼee fi kumoota kudhan keessaa isa caalaa ol taʼeetti, dubbii fi amala keessatti hin mulʼatu. Yommuu lubbuun of gara waan faayidaa hin qabneetti ol qabuu irratti gammaddutti, Hafuuri Gooftaa ishee irratti waan xiqqoo qofa hojjechuu dandaʼa. Ilaalchi keenya gabaabaan gaaddisa arga; garuu ulfina isa duuba jiru arguu hin dandaʼu. Ergamonni bubbee afran qabatanii jiru; bubbeen kunis farda aarii taʼe, hiikamee baʼee fuula lafa guutuu irra fiigee badiisaa fi duʼa karaa isaa irratti baatee darbuuf jedhuun fakkeeffameera.”

> “Eenyuu daangaa bara bara bara baraa baraa bara baraa baraa baraa irra ni rafnaa? Dadhaboo, qabbanaa’aa, du’aas ta’uun keenya ni malaa? Oo, akka saba Isaa keessa Hafuurri fi hafuuri Waaqayyoo afuufamee, isaanis miilla isaanii irra dhaabatanii jiraatan, waldoota keenya keessatti ta’uu isaanii utuu argannee! Karaan sun dhiphaa akka ta’e, karri sunis akka dhiphatu arguuf nu barbaachisa. Garuu yeroo karra dhiphaa sana keessa dabarru, bal’inni isaa daangaa hin qabu.” Manuscript Releases, volume 20, 217.

Back to Articles