Article

# Macaafa Daaniʼel — Dhibba Tokkoffaa fi Soddoma Afraffaa

Mul’ata Raajii Waan Raajii: Irraa Kaasee Fulbaana 11, 2001, hamma Seera Dilbataa Dhiyaachaa Jiru Ameerikaa keessatti

Author

Jeff Pippenger

Published

March 13, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Yeroon mallattees kumaa afurtamii afurii fi kuma afurii kudhan tokkoo, irraa kaasee Fulbaana 11, 2001 hanga seerri Dilbataa yeroo dhihoo keessatti Ameerikaa keessatti dhufu sanatti, yeroo raajii kan mul’anni Dubbii Waaqayyoo hundinuu guyyoota dhumaatti itti raawwatamu dha.

> Kanaaf, Egaa Gooftaan Waaqayyo akkana jedha, “Ani mammaaksa kana ni dhaaba; isaanis kana siʼachi akka mammaaksaatti Israaʼel keessatti hin fayyadaman”; garuu isaaniin jedhi, “Guyyaaleen sun dhihaataniiru, mulʼata hundumaas raawwatiinsi isaa ni dhufa.” Hisqiʼel 12:23.

Sararicha sana keessatti ergamaan sadaffaan deebiʼee ni dhufa; akkasumas gochaa kanaan, inni dhufaatii ergamaa sadaffaa Onkoloolessa 22, 1844 irraa hamma fincila 1863ttiin bakka buʼamee mulʼata. Fincilli 1863 fincila jalqabaa Israaʼel durii Kaadeshitti raawwatameen bakka buʼame; kanaafis seenaa guutuu qaxxaamura Galaana Diimaa irraa kaasee hamma fincila jalqabaa Kaadeshitti jiruun bakka buʼama. Fincilli jalqabaa Kaadesh fincila lammaffaa Kaadesh fakkeenya taʼe; kanaafis sararri duʼa Aaroon irraa kaasee hamma fincila lammaffaa Kaadeshiitti jiru sarara chaappaa kaaʼamuu keessatti irra deebiʼama.

Kun seenaa warra Miileriitotaa keessatti, bara 1840 irraa jalqabee hamma 1844 tti irra deebi’amee mul’ata; kunis cuuphaa Kiristoos irraa hamma fannifamuu isaatti fakkeenyeffamee ture; akkasumas seenaa fannoo irraa hamma dhagaan rukutamuu Istiifaannoositti jiru ni bakka bu’a ture. Sarara irratti sarara, raajonni durii hundinuu waa’ee yeroo kanaa, guyyoota isaan keessa jiraatan irra caalaa dubbatan.

> “Raajonni durii hundinuu yeroo ofii isaanii caalaa yeroo keenyaaf dubbatan; kanaafuu raajii isaanii nuuf hojii irra jira. ‘Wantoonni kun hundinuus fakkeenyaaf isaan irratti ta’an; akkasumas, nu warra dhumni addunyaa irra ga’eef akeekkachiisaaf barreeffaman.’ 1 Qorontos 10:11. ‘Isaan wantoota amma warra Wangeela Hafuura Qulqulluu samii irraa ergameen isinitti lallaban sanaan isinitti himaman tajaajilaa turan; ofii isaaniif utuu hin ta’in, nuuf akka ta’e isaanii ifa ta’e; wantoota kanneen keessa ilaaluuf ergamoonni illee hawwu.’ 1 Phexros 1:12....”

> “Kitaabni Qulqulluun dhaloota isa dhumaa kanaaf badhaadhummaa isaa walitti kuusee walitti hidheera. Taateewwan guguddoo hundi fi hojiiwwan ulfaatoon seenaa Kakuu Moofaa keessa turan, guyyoota dhumaa kanneen keessatti waldaa keessatti irra deebiʼanii turan; amma illee irra deebiʼaa jiru.” Selected Messages, book 3, 338, 339.

“Dhaloota isa dhumaa” dhaloota filatamaa Pheexiroos dha; innis kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur dha; isaanis irraa filatamu Fulbaana 11, 2001 irraa jalqabee hamma seerri Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufuutti; yeroo sana keessatti immoo akka mallattoo ol kaafamu. “Hundinuu,” muraasni utuu hin ta’in, garuu “hundinuu taateewwan guguddoo fi hojiiwwan ulfaatoo” Dubbii Waaqayyoo keessatti argaman, “deebi’anii of mul’isu” “dhaloota isa dhumaa” keessatti, jechuun “waldaa” “bara dhumaa” keessatti. Sarara chaappessuu keessatti, kitaabonni Macaafa Qulqulluu hundinuu walitti dhufanii achitti xumuramu.

> “Mul’ata keessatti kitaabni Macaafa Qulqulluu hundi walitti dhufanii achitti xumuramu. As keessatti guutuun kitaaba Daani’eel ni jira. Tokkoon raajii dha; inni kaan immoo mul’ata. Kitaabni cufamee ture Mul’ata miti; garuu kutaa raajii Daani’eel kan guyyoota dhumaa wajjin wal qabatudha. Ergamaanis akkana jechuun ajaje, ‘Ati garuu yaa Daani’eel, dubbii kana cufi, kitaabas hamma yeroo dhumaatti chaappeessi.’ Daani’eel 12:4.” Hojii Ergamootaa, 585.

“Raajii raajii Daaniʼeel kan bara dhumaa wajjin wal qabatu” inni baname, mulʼatawwan Daaniʼeelitti lagaawwan guguddoo lama kan Shiinaar—Ulaayii fi Hiddeqel—biraatti kennameedha. Mulʼatawwan sun Daaniʼeel boqonnaa saddeet, lakkoofsa kudha sadii fi kudha afur, akkasumas boqonnaa kudha tokko lakkoofsa afurtamaa irraa kaasee hanga afurtamaa fi shanitti bakka buʼu. Yeroon chaappaa dhibba afurtamii afur kuma taʼu seenaa keessatti Kiristoos, akka Angafa Lubaa waaqa keessaa, warra dhaloota dhumaa keessaa filataman walitti dhufeenya uumama waaqayyoo fi namaa of keessaa qabu keessatti bara baraan ittiin chaappessu dha. Lakkoofsi afurtamaan Daaniʼeel 11 keessatti walitti dhufeenya jawwee, bineensaa fi raajii sobaa ni adda baasa; isaan kunis amma addunyaa walii isaanii taʼanii gara Armagedoonitti geggeessaa jiru; kunis seenaa gaanfa Republicanism kan bineensa lafaa irratti argamuun bakka buʼameedha; bineensi sunis seenaa lakkoofsa afurtamaa keessatti mootummaa jaʼaffaa raajii Macaafa Qulqulluu taʼee bulcha. Lakkoofsi afurtamaan akkasumas addaan baʼuu ogeeyyii fi gowwootaa, isa seenaa gaanfa Protestantism seenaa isuma sana keessatti hiiku, bara 1798 irraa jalqabee hamma seerri Dilbataa yeroo dhiyootti dhufu sanatti, ni adda baasa.

“Kitaabonni Macaafa Qulqulluu” hundinuu macaafa Mul’ata keessatti “walitti dhufu, achittis xumuramu”; yeroo walitti dhufanittis, macaafni Mul’ataa macaafa Daani’el “guuta,” jechi “guutuu” jedhu immoo gara mudaa-hin-qabneetti geessuu jechuudha. Yeroo mallattoo cufamuu nama kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii keessatti, akkuma macaafa Mul’ata keessatti bakka bu’ameetti, raajiiwwan Daani’el kanneen guyyoota dhumaa keessatti hiikaman, yeroo walitti qabamanii sarara irratti sararaan, sarara seenaa boqonnaa kudha saddeet Mul’ata keessatti bakka bu’ame irratti kaa’amaniitti, gara mudaa-hin-qabneetti geeffamu; sararri sunis sagalee lakkoofsota tokko hanga sadiitti jiru irraa jalqabee, sagalee lammaffaa lakkoofsa afur keessatti jiruun xumurama.

Guutuun raajii isa guutuun Kitaaba Daaniʼel keessatti laga Hiddeqeltiin bakka buʼame, guutina mulʼata alaa diinota saba Waaqayyoo kanneen mootummaa qulqulluu fi raayyaa isaa miidhan ibsa. Guutuun raajii isa guutuun Kitaaba Daaniʼel keessatti laga Ulaayiin bakka buʼame immoo, guutina mulʼata keessaa kan Kiristoos yeroo Inni abdii kakuu Waaqummaa fi namummaa dhaloota dhumaa filatamaa irratti walitti makuun saba Isaa keessatti mulʼatu ibsa.

Seenaa mallattoo kaaʼuu kan gaafa funyaan mootummaa Republican kan bineensa lafaa irratti xiyyeeffatu, bineensi lafaa bara 2001 keessatti Patriot Act dubbatee jalqaba; dubbii isa kan Dubbisa Alien and Sedition Acts of 1798tiin bakka buʼameenis xumurama; kunis Mulʼata boqonnaa kudha sadii keessatti bineensi lafaa akka ajjeechaa-jawwee dubbatuutti bakka buʼameera. Alien and Sedition Acts of 1798 xumura sarara tokkoo ni bakka buʼa; sararri sunis dubbii Declaration of Independence bara 1776tti jalqabe. Giddugala yeroo seenaa raajii sana keessatti, bineensi lafaa bara 1789tti Constitution hojiirra akka oolu dubbatee ture.

Dubbii 1776, dubbii Patriot Act wajjin walqixa ta’a; akkasumas Seerotni Alien and Sedition, seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti Ameerikaa keessatti dhufu bakka bu’u. Seenaa sana gidduutti dubbii biraa tokko jiraachuu qaba; innis 1789 wajjin walqixa ta’a. Sagaleen jalqabaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeet, lakkoofsota tokkoo hamma sadiitti, yeroo gamoowwan gurguddoon Magaalaa New York gad darbataman dhufe jechuun ifatti beekameera. Sagaleen lammaffaan lakkoofsa afur keessaa immoo, akkasuma seera Dilbataa yeroo dhihoo dhufu ta’uu isaatiin ifatti beekameera. Sagaleewwan lamaan sun sagaleewwan Waaqummaa ti; sababiin isaas, lamaan isaanii iyyuu sagalee ergamaa isa ulfinni Isaa lafa ibsuuf jedhuuti; ergamaa kana obboleettiin White ergamaa jalqabaa Mul’ata boqonnaa kudha afur jedhee adda baasti. Yesus ergamaa jalqabaa ture; Innis yeroo hundumaa dhuma wanta tokkoo jalqaba isaatiin fakkeenya godhee agarsiisa; kanaafuu Inni ergamaa sadaffaa illee dha; innis ergamaa ulfinni Isaa lafa ibsu dha.

Ergamoonni jalqabaa akkuma Mul’ata boqonnaa kudhan keessatti ibsametti, Hagayya 11, 1840 irratti bu’aa jiru; kanaanis bu’iinsa ergamichaa kan Fulbaana 11, 2001 irratti raawwatame fakkeenyaan agarsiisa. Obboleettii White ifatti akka jedhuutti, ergamaan boqonnaa kudhan keessatti bu’e sun, “Yesuus Kiristoos irraa nama guddaa hin taane” ture. Sagaleewwan jalqabaa fi lammaffaa Mul’ata kudha saddeetii keessatti jiran, sagalee Kiristoos ti. Seenaa sana 1776, 1789 fi 1798 fakkeenyaan agarsiisu; yeroo bineensi lafaa si’a sadii dubbate. Sagaleen Kiristoos inni sagalee lamaanii Mul’ata kudha saddeetii gidduutti dubbatu, yeroo Inni Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti dubbatu dha.

> Guyyaa sadii fi walakkaa booddee Hafuuri jireenyaa kan Waaqa irraa taʼe isaan keessa seene; isaanis miilla isaanii irra dhaabatan; warra isaan argan irrattis sodaan guddaan buʼe. Isaanis sagalee guddaa samii irraa, “As ol baʼaa” isaaniin jedhu dhagaʼan. Isaanis duumessa keessa gara samii ol baʼan; diinonni isaanii immoo isaan ilaalaa turan. Mul’ata Yohaannis 11:11, 12.

Bitoota 2023 keessa, sagaleen samii irraa dhufe (sagaleen Kiristoos) ragoota lamaan warra bineensicha waaqa hin jirre jedhu, kan boolla gad fagoo keessaa ba’e, daandiiwwan irratti ajjeese sana ol kaasuu jalqabe. Yeroo sana irraa eegalee, dhimmoonni Heera mootummaa Ameerikaa waliin walqabatan mata-duree raajii ta’an; sababiin isaas sagalee itti aanutti, isa 1798n bakka bu’ame irratti, Heerri mootummaa guutummaatti ni diigama. Mallattooleen sadan 1776, 1789 fi 1798 keessaa tokkoon tokkoon isaanii sagaleewwan waaqayyoo sadan, kanneen akka Fulbaana 11, 2001, Bitoota 2023, fi seera Dilbataa dhiheenyatti dhufu jechuun mallatteeffaman waliin wal simatu.

ꯑꯗུꯒꯨꯝꯕ ꯈꯨꯠꯁꯝ ꯑꯍꯨꯝ ꯑꯁꯤ, ꯑꯍꯨꯝꯁꯨꯕ ꯋꯣꯏꯒꯤ ꯈꯨꯠꯁꯝ ꯑꯍꯨꯝꯒꯥ ꯆꯥꯡꯗꯣꯛꯂꯤ; ꯑꯗꯨ ꯁꯦꯞꯇꯦꯝꯕꯔ 11, 2001, ꯑꯣꯛꯇꯣꯕꯔ 7, 2023, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯃꯗꯨꯗꯒꯤ ꯂꯥꯛꯀꯗꯧꯔꯤꯕ ꯁꯟꯗꯦ ꯂꯣ ꯑꯁꯤꯅ ꯃꯥꯏꯖꯤꯡ ꯇꯧꯏ; ꯃꯔꯝꯗꯤ ꯑꯍꯨꯝꯁꯨꯕ ꯋꯣꯏ ꯑꯣꯏꯔꯤꯕ ꯁꯤꯕꯟꯊ ꯇ꯭ꯔꯝꯄꯦꯠ ꯑꯁꯤ “ꯑꯆꯧꯕ ꯅꯤꯡꯊꯔꯥꯛ”ꯀꯤ ꯄꯨꯡꯗ ꯍꯟꯅ ꯂꯥꯛꯄꯥ ꯃꯇꯝꯗꯥ ꯂꯥꯛꯏ। 2023 ꯗ, ꯂꯦꯏꯕꯥ-ꯎꯆꯦꯛꯒꯤ ꯑꯃꯥꯡ-ꯑꯃꯥꯡ ꯑꯅꯤꯁꯨꯒꯤ ꯄꯣꯟꯁꯤꯟ ꯍꯣꯡꯗꯣꯛꯄ ꯍꯧꯔꯛꯈꯤ, ꯑꯗꯨ ꯅꯦꯕꯨꯀꯗꯅꯦꯖꯔꯒꯤ ꯑꯔꯨꯝꯕ ꯃꯃꯤꯡ ꯃꯪꯁꯤꯕ ꯃꯨꯠꯄꯒꯤ ꯈꯣꯠꯍꯜꯗꯥ ꯃꯥꯏꯖꯤꯡ ꯇꯧꯏ। ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯆꯥꯞꯇꯔꯗ ꯅꯦꯕꯨꯀꯗꯅꯦꯖꯔꯒꯤ ꯃꯨꯠꯄꯗꯨ, ꯂꯣꯟꯁꯤꯟꯗ꯭ꯔꯤꯕ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯗꯨꯅ ꯈꯨꯗꯣꯡꯆꯥꯕ ꯌꯥꯕ ꯑꯃꯇꯅꯤ, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯃꯍꯥꯛꯅ ꯑꯗꯨ ꯗꯥꯅꯤꯑꯦꯜꯒꯤ ꯑꯃꯥꯁꯨꯕ ꯆꯥꯞꯇꯔꯗ ꯃꯥꯏꯖꯤꯡ ꯇꯧꯔꯤꯕ ꯑꯍꯥꯅꯕ ꯆꯥꯡꯌꯦꯡ ꯈꯟꯂꯕꯁꯤꯡꯗ ꯑꯗꯨ ꯄꯥꯎꯈꯨꯝ ꯄꯤꯈꯤ।

Daani’elii fi namoonni sadan kabajamoon boqonnaa tokkoffaa keessatti qormaata jalqabaa darban, warra nyaata samii filatanii nyaata Baabilon immoo didan turan. Isaan kun warra Yohaannis Mul’ata boqonnaa kudhan keessatti bakka bu’e dha; warra macaafa xinnoo harka ergamaa keessaa fudhatan, ergamaan sun immoo Yesus Kiristoos irraa kan gad hin taane qaama ulfina guddaa qabu dha, ergaa isa keessa jiru immoo nyaatan. Isaan kun warra Yohaannis boqonnaa jahaa keessatti, foonii fi dhiiga mannaa samii nyaachuu fi dhuguu filatan dha; isa gareen kaan dide, achiis Kristosiin irraa garagalee isa wajjin deemuus bara baraan dhiise, boqonnaa JAHA, lakkoofsa JAATAMA-JAHA keessatti.

Sararicha sana keessatti Kiristoos Galiilaa keessatti barsiisaa ture; Galiilaa jechuun “hiingii” yookaan “iddoo garagalchaa” jechuudha. Achi keessatti inni ergaa maannaa samii dhiheesse; barattoonni Isaa akka nyaatan, akkuma Yohaannis Mul’ata boqonnaa kudhan keessatti nyaate, akkuma Hisqi’eel boqonnaa sadii keessatti nyaate, akkasumas akkuma Ermiyaas boqonnaa kudha shan keessatti nyaate. Seenaa Yohaannis Mul’ata boqonnaa kudhan keessatti bakka bu’e sana, yeroo inni macaafa xinnoo sana nyaate, seenaa warra Miilerayitotaa bara 1840 irraa hanga 1844tti bakka bu’a ture; garuu caalaatti kallattiidhaan seenaa warra Miilerayitotaa irra, yeroo mallatteessuun dhibba afurtamii afur kuma tokkoo raawwatamaa ture bakka bu’a. Kunis qajeelfamoota Yohaannisiin, yeroo macaafa xinnoo sana akka nyaatu itti himame, boqonnaa sana keessatti isaaf kennameen ifa ta’a.

> Anis ergamichatti dhaqee, “Kitaaba xinnoo sana naa kenni” jedheen. Innis, “Fudhadhuutii guutummaatti nyaadhu; garaa kee hadheessisa; afaan kee keessatti garuu akka dammaa mi’aawaadha” naan jedhe. Mul’ata 10:9.

Keessicha kana keessatti, Yohaannis macaafa xinnoo sana fuudhee nyaachuu isaa dura, ergaan inni nyaatu sun muuxannoo akkamii akka uumu dursee isatti himameera. Warri Millerite akkaataa seenaan raawwii isaa keessatti mallattoo raajii Yohaannis kan sarara seenaa raajii isaanii guutuu sanaan ibsame keessaa muuxannoowwan mi’aawaa-hadhaawaa ta’an dursee hin hubanne turan. Garuu warri dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma dursee itti himameef, akkasumas beekuu irraa ni eegamu. Yeroo Yohaannis seenaa sochii ergamaa isa jalqabaatii yookaan seenaa ergamaa isa sadaffaa fakkeenyaan agarsiisu kam iyyuu, ergaan sun gosa waaqeffattootaa lama uuma, achiis abdii kutannaa hadhaa sanaan xumurama. Yeroo Ermiyaas macaafa xinnoo sana nyaate, achiis “walga’ii qoositootaa” wajjin walitti hidhata qabaachuu ni dide.

> Ani gumii qoosotaa keessatti hin teenye, hin gammadinis; harki kee waan narra tureef kophaa koo nan taaʼe; ati aarii natti guuteertaatii. Ermiyaas 15:17.

Yommuu Hisqiʼeel kitaabicha xinnaa sana nyaate, ergaa sana warra finciltoota mana Israaʼel taʼan, kan hin dhageenye, isaaniif akka kennu itti himame.

> Kana malees akkana naan jedhe, Yaa ilma namaa, waan argitu nyaadhu; macaafa maramaa kana nyaadhu, dhaqiitii mana Israaʼelitti dubbadhu.... Garuu manni Israaʼel si dhagaʼuu hin barbaadu; isaan ana dhagaʼuu hin barbaadanitii; sababiin isaas, manni Israaʼel hundinuu fuula jabaataa fi garaa jabaataadha. Hisqiʼel 3:1,7.

Yommuu Kiristoos buddeena samii, inni foon Isaa fi dhiiga Isaa ture, waldaa mana Isaa Galiilaa keessatti dhiheesse, gareen irraa garagale sun sana booddee matumaanuu Isaa wajjin hin adeemne; dhugaan kun boqonnaa JAHA, lakkoofsa JAATAMA FI JAHA keessatti taʼuun nyaachuun sun qormaata adeemsa sadarkaa sadii qabu keessaa isa jalqabaa taʼuu isaa agarsiisa; qormaanni kunis buʼuu ergamaa irraa eegala. Qormaanni lammaffaan immoo iddoo gareewwan lamaan itti mulʼatanidha; kunis, faallaa Hisqiʼeelii fi mana Israaʼel garaa jabaataa gidduu jiru taʼus, yookaan durboota ogeeyyii fi gowwootaa jechuun jalqabaa fi xumura Adventizimii lamaan keessatti taʼus, yookaan Ermiyaasii fi walgaʼii qoosistootaa gidduu jiru taʼus, yookaan immoo Daaniyaalii fi namoota kabajamoo sadii faallaa ogeessota Baabilonii boqonnaa lamaffaa Daaniyael keessatti ibsameen taʼus ni mulʼata.

Sarara Yohaannis boqonnaa jahaa keessatti, Galiilaa gaʼuun Fulbaana 11, 2001 dha. Ergaan foon isaa nyaachuu fi dhiiga isaa dhuguu jedhu seenaa isa dhuma irratti seera Dilbataa dhihoo dhufu sanaatti geessu dha. Akkuma Daaniʼelii fi namoota sadan amanamoo boqonnaa tokkoffaa keessatti bakka buʼaniin, “Ati waan nyaattu sana taata”; akkasumas Yohaannis jahaa keessatti, warri foon Kiristoos nyaachuu fi dhiiga Isaa dhuguu filatan, fakkii waan isaan nyaatan sanaa taʼan. Isaan fakkii Kiristoos taʼan; yeroo warri kaan garagalee deebiʼanii Kiristoos wajjin siʼachi hin adeemne immoo fakkii bineensichaa mulʼisan. Gareen tokko fakkii Uumaa ture; inni kaan immoo fakkii uumamaa ture. Yohaannis boqonnaa jahaa hiika “Galiilaa” Fulbaana 11, 2001 irratti dabala; hiikni isaas “hinge” dha; kanaan barattootaaf bakka murteessaa itti garagalan mallatteessa. Isaan gara nyaata samii ni garagalu moo gara nyaata Baabilonitti? Kiristoos ifa yeroo itti aanuuf taʼu bakka murteessaa raajii irratti mulʼisa; kunis buʼuu Isaa bara 2001 keessatti bakka buʼamee jira; yeroo lafti ulfina Isaatiin ifteeffamte sana.

> “Seenaa darbee irraa barnoota baratamuu qabu ni jira; xiyyeeffannaanis kanneen irratti akka kenname waamama, hundinuu akka hubatuuf, Waaqayyo amma illee karaa isa yeroo hundumaa itti hojjetaa ture sanuma irratti akka hojjetu. Harki isaa hojii isaa keessatti fi saboota gidduuttis amma ni mul’ata, akkuma yeroo wangeelli jalqaba keessatti Eeden keessatti Addaamitti labsame irraa eegalee yeroo hundumaa mul’ataa turetti.”

> “Seenaa sabootaa fi seenaa waldaa kiristaanaa keessatti yeroowwan qabxii jijjiiramaa ta’an jiru. Kunuunsa Waaqayyoo keessatti, yeroo rakkooleen adda addaa kun yeroo ga’anitti, ifni yeroo sanaaf kennama. Yoo fudhatame, guddinni hafuuraa ni jiraata; yoo garuu didame, gadi bu’iinsi hafuuraa fi caccabni guutuun ni hordofu. Gooftaan Dubbiisaa keessatti hojii lallaba wangeelaa fuulduraa deemuu qabu akka inni yeroo darbe keessatti geggeeffamaa ture, akkasumas gara fuulduraattis akkamitti ta’u akka qabu, hamma wal’aansoo xumuraatti, yeroo ergamoonni Seexanaa sochii isaanii isa dhumaa dinqisiisaa ta’e raawwatanitti, banee mul’iseera.” Bible Echo, August 26, 1895.

Waaqayyo yeroo hundumaa daandii seenaa darbee sana irratti hojjeta; Innis gonkumaa hin jijjiiramu. “Bakkaa garagalchaa” (Galiilaa) ni jiru; isaanis “balaa murteessaa” dha; “bakkeewwan garagalchaa” sana irrattis “ifni yeroo sanaaf ta’u ni kennama.” Ifni yeroo chaappaa namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii irratti kaa’amuu sanaaf ta’u, balaa murteessaa isa Fulbaana 11, 2001 irratti jalqabame keessatti kenname. Yoo ifni sun “fudhatame, guddinni hafuuraa ni jiraata; yoo garuu fudhatamuu baate, gad-bu’iinsi hafuuraa fi kufaatiin ni hordeessu.” Ifni sun gareewwan waaqeffattootaa lama ni uuma. Ifni bakkaa garagalchaa sana booda dhufu, ergaa waaqeffattoota garee lama uumu sana bakka bu’a.

Daaniʼel boqonnaa lammaffaan qormaata lammaffaa, isa qormaata nyaataa boqonnaa tokkoffaa booddee dhufu, ni ibsa. Lakkoofsa tokko keessatti boqonnaa tokkoffaa Daaniʼel, Yihudaan yeroo sana Nebukadnezaariin moʼatamee ture; innis achumaan mootummaa jalqabaa raajii Macaafa Qulqulluu taʼe. Inni seenaa sabootaa fi waldaa kiristaanaas keessatti yeroo jijjiiramaa ture; inni rakkoo guddaa ture, yeroo sanattis ifni qormaata nyaataa kenname. Daaniʼelii fi namoonni sadan amanamoon qormaata sana darban; achiis boqonnaa lammaffaatti warra qormaata lammaffaa darban bakka buʼan. Qormaanni lammaffaan immoo qormaata iccitii tokko irratti ture; iccitii namni tokko illee, Nebukadnezaar iyyuu, hin beekne ture.

Mallattoo qormaataa fakkeenya abjuu Nebukadnezaar ture. Inni fakkeenya namni tokko illee hin beekne irratti qormaata jireenyaa fi duʼaa ture. Fakkeenyi sun mootummaawwan raajii Macaafa Qulqulluu keessatti ibsa, akkasumas boqonnaawwan torbaa fi saddeet keessatti, mootummaawwan Daani’el lamaanii kanneenuma sana bineensota taʼanii bakka buʼu. Qormaanni Nebukadnezaar qormaata “fakkeenya bineensotaa” ture; inni guyyoota dhumaa keessatti, yeroo mallattoo kaaʼamuu dhibba afurtamii afur kuma tokkoo keessatti ni raawwatama.

Anaa ni nna a etwaa no mu no, mmoa no honi no a wɔbɛyɛ no ne sɔhwɛ kɛse ma Onyankopɔn nkurɔfo, a Daniɛl ne mmarima baanan no gyina hɔ ma wɔn. Ɛno ne sɔhwɛ a ɛsɛ sɛ wɔfa mu ansa na wɔasɔw wɔn ano; enti ɛyɛ asɔw-ano-sɔhwɛ nkrasɛm a ɛma kuw bi gye Onyankopɔn nsɔano na wɔda Onyankopɔn suban adi, anaa kuw bi gye mmoa no nsɔano, na enti wɔda mmoa no honi adi. Wɔ Daniɛl ti a ɛto so abien mu no, mmoa no honi no ho nkrasɛm no wɔasɔ ano de rekɔsi abakɔsɛm mu bere a ɛbɛyɛ asɛm a nkwa ne wu gyina so. Nebukadnesar honi no, Millerfo no tee ase pɛpɛɛpɛ, nanso asɔw-ano abakɔsɛm mu no, nokwasɛm a ahintaw a ɛne Nebukadnesar honi no wɔ abusuabɔ no, wɔbue mu bio; nanso ɛyɛ ma wɔn nkutoo a wɔagye nkrasɛm a na ɛsɛ sɛ wɔwe no bere a nsakrae no duu no.

Nyaanni sun ergaa roobaa boodaa ti; ergaan sun yeroo ergamaan Mul’ata kudha saddeet irraa bu’e jalqabe; ergaan roobaa boodaa immoo mala “sarara irratti sararaa” jedhu dha. Dhugaa sana yoo hin nyaanne, ergaan dhokataan waa’ee fakkii bineensaa uumamuu ilaalchisee jiru mul’inaan argamuu hin danda’u.

Ellen White “akka ifatti mul’ifameera, fakkeenyi bineensichaa yeroo carraan qorumsaatti xumuramu dura ni ijaarama.” Ergaan waa’ee ijaaramuu fakkeenya bineensichaa Daani’el boqonnaa lama keessatti dhiyaate, ijaaramuu fakkeenya sanaa kan seenaa “bakka murteessaa” sana booda ifni kennamu keessatti qofa mul’atu agarsiisa. Wanti amma waa’ee fakkeenya Nebukadnezaar hubatame, inni mootummaa afran jalqabaa raajii Macaafa Qulqulluu qofa adda baasu miti; mootummaa saddeet hunda adda baasa; hubannoon sun immoo ijaarsa haaraa fakkeenya-bineensichaa fida.

Dhugaan sun bineensa saddeettaffaan keessaa torban sanaa taʼuu isaa ni ibsa; akkasumas Ameerikaan, inni jalqaba fakkeenya bineensichaa uumu, achiis addunyaa guutuu isuma kana akka godhu dirqisiisu, amala raajii bineensa isa fakkeenya isaa uumu sanaa ni qabaata. Fakkeenyi sun inni saddeettaffaa taʼuu, kan keessaa torban sanaa taʼuu ni of keessaa qaba; akkasumas seenaa sagalee Kiristoos sadii keessatti, inni bakka jijjiiramaa Fulbaana 11, 2001, sagalee bara 2023 lafeewwan gogaa, duʼaa taʼan, dhugaa-baatota lamaan miilla isaanii irra waamu, fi sagalee waamicha Baabilon keessaa baʼuu mallatteessa.

Sagaleen 2023 sagalee iccitii fakkeenya Nebukadnezaarii eenyu akka taʼe fi yeroo inni dubbatu adda baasu dha.

Fulbaanni, 11, 2001 yeroo achitti jalqabu, fi Adoolessa 18, 2020 irratti xumuramu bakka bu’a. Yeroon sagalee lammaffaa kan boqonnaa kudha tokko keessaa, yeroo Adoolessa 18, 2020 irraa jalqabee hanga sagalee sadaffaatti, jechuunis seera Dilbataa dhihootti dhufu sanatti geessu bakka bu’a. Yeroon lammaffaan kan Adoolessa 18, 2020 irratti jalqabu, mallattoo karaa Sadaasa 3, 2020 fi mallattoo karaa Amajjii 6, 2021 of keessatti qaba; yeroo warri dhugaa-baatota lamaan ajjeesanii gammaduu fi kennaa waliif erguu jalqaban sana, akkasumas Adoolessa, 2023 of keessatti qaba; yeroo sagaleen lafa ona keessaa akeekkachiisa malakata torbaffaa dhageessisuu jalqabe sana.

Nuti itti aanu keessatti qorannaa kana itti fufna.

> “Laga qarqara lagichaa Chebaar biratti, Hisqiʼeeli bubbee jabaa akka kaaba irraa dhufaa jiruu fakkaatu arge; ‘duumessa guddaa, ibiddi of keessatti maramee jiru, ifni immoo naannoo isaa ture; gidduu isaas halluun isaa akka ambeeraa fakkaata ture.’ Gommaan hedduun, wal keessa darbanii wal qunnaman, uumamtoota jiraatoo afuriin sochoofamaa turan. Isaan kana hundumaa olitti ‘fakkaatni teessoo tokkoo, akka mulʼata dhagaa saafiiraa ture; fakkaata teessoo sanaa irrattis fakkaatni akka mulʼata namaa isa gubbaa taaʼee ture.’ ‘Keerota gidduuttis bifa harka namaa tokkoo baallee isaanii jala jiraatu mulʼate.’ Hisqiʼeel 1:4, 26; 10:8. Gommaleen sun qindoomina isaanii keessatti hamma tokko walxaxaa waan turaniif, ilaalcha jalqabaatti akka jeequmsa keessa jiranitti mulʼatan; garuu walii galtee guutuu keessatti sochoʼan. Uumamtoonni samii, harka baallee keerotaa jala jiruun deggaramanii fi qajeelfaman, gommaa sana sochoosaa turan; isaan kana olitti, teessoo saafiiraa irratti, Isa Bara-baraa taʼeetu ture; teessoo sana naannoos aduun roobaa, mallattoo araara Waaqaati.”

> “Akka walxaxiinsi akka goolabaawwan sanaa harka qaruubimoota baallee isaanii jala jiru qajeelfama isaa jalatti ture, akkasuma walxaxiinsi taateewwan namootaas to’annoo Waaqayyoo jala jira. Walitti bu’iinsaa fi jeequmsa sabootaa gidduuttis, Inni qaruubimoota irra taa’u sun amma iyyuu dhimma biyya lafaa ni qajeelcha.

> Seenaa saboota yeroo isaanii fi bakka isaanii isaaniif ramadame tokko booddee isa tokko qabatanii jiran, utuu ofii isaanii hiika isaa hin beekin dhugaa sanaaf ragaa baʼaa turan, nu dubbisa. Harʼa sabni hundinuu fi namni dhuunfaa hundinuu karoora Isaa guddaa keessatti iddoo tokko Waaqayyo biraa ramadameera. Harʼa namoonni fi saboonni harka Isa dogoggora hin goone keessa jiru sanbata safaraa sanaan safaramaa jiru. Hundumtuu filannoo ofii isaaniitiin mootummaa isaanii murteessaa jiru; Waaqayyos hundumaa kaayyoo Isaa raawwachuuf ol’aantummaadhaan geggeessaa jira.

> “Seenaa inni ANII GUDDAAN DUBBII Isaa keessatti mallatteesse, funaansa raajii keessatti walitti hidhamiinsa tokko booda tokkoon, bara-bara darbee irraa jalqabee hamma bara-bara dhufuutti, adeemsa baraa keessatti har’a eessa akka jirru, fi yeroo dhufu keessatti maaltu eegamuu akka danda’u nutti hima. Wanti raajiin akka raawwatamu dursitee dubbate hundi, yeroo ammaa kana ga’utti, fuulota seenaa irratti hordofamee mul’ateera; wanti amma iyyuu fuulduratti dhufu hundinuu tartiiba isaatiin akka raawwatamu immoo mirkanaa’uu dandeenya.” Education, 177, 178.

Back to Articles