Article

# Harka Gooftichaatiin Geggeeffame

Gabatee Lama Habaaquuq Lamaan

Author

Jeff Pippenger

Published

October 16, 2012

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Gabatee Lamaan Hab 4 keessaa 95

Naaf, dhiheessii sa’aatii tokkoo keessatti barruulee yaadannoo fuula saddeet ta’an keessa darbuun natti ulfaataa dha, jechuun ni danda’ama. Yoo hubattanis, nuti fuula digdama qabna; kanaafuu, barruulee yaadannoo kana dubbisuu akka hin yaadne isin beeksisaa jira. Ani kaayyoon koo keessaa kutaa muraasa as keessaa dubbisuu dha; kunis warra LiveStream irratti ilaalaa jiranii fi barruulee yaadannoo sana buufachuu danda’aniif, akkasumas warra boodarra kana DVD irratti ilaalanif galmee keessatti ofii isaaniitiif akka qabaatan, yoo barruulee kana duraanuu hin qabaanne. Wanti nuti irratti hojjechaa jirru Gabatee Lama Habquuq ti; yeroo ammaa kan nuti hojjechaa jirru hundi immoo, Ellen White dhugaawwan Chaartii 1843 kana irratti agarsiifaman wajjin walii galuushee mirkaneessuuf qofa dha.

Dhiheessiwwan sadan jalqabaa kaleessa xumurre, Ellen White barreessitoota Durii keessatti, fuula 236 irratti, raajii yeroo 2520 akka sirrii fi fudhatamaa ta’e ifaatti fi addatti deeggartu akka ta’e agarsiisaa turan.

Gara kufa jalqabaa isa jalqabaa kan Bitootessa bara 1844 keessa taʼe ilaalchisee yeroo dubbattu, booddee jalqaba kufaatii sanaa Mileraanota Macaafa Qulqulluu qorachuu isaanii itti fufan, akkasumas ragaan isuma tokko kan isaan 2520, 2300, fi 1335 ilaalchisee bara 1843 akka raawwataman tilmaamuutti isaan geesse, ragaan sun isauma sana yeroo sana bara 1844 keessatti akka beekamu taasifame, kunis yeroo raajii sanaa bara 1844 keessatti xumuramu isaanii mirkaneessuuf ture jedhti. Nus akka mari’anneetti, yeroo raajii kan isheen dubbachaa jirtu isa kana qofa ta’uu danda’u lamaan kana [2520 fi 2300 kan Chaartii 1843 irratti agarsiifaman] malee 1335 miti. 1335 yeroo A.D. keessatti jalqabe; bara 1843tti xumurame. Kanaafuu, isheen hubannoo raajii waggoota 2520 fi 2300 irratti deeggarsa ishee kaa’aa jirti.

ଏବଂ ପରେ ସେ ଆହୁରି କହିଲେ ଯେ, ସେହି ସମୟାବଧିରେ, ଯେତେବେଳେ ସେମାନେ ତିନୋଟି ସମୟ-ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀ 1844 ମସିହାରେ ସମାପ୍ତ ହୋଇଥିଲା ବୋଲି ପ୍ରମାଣ କରିବାକୁ ଆରମ୍ଭ କଲେ, ସେହି କାରଣରୁ ଏମିତି ନିର୍ଯାତନା ଉଦ୍ଭବ ହେଲା ଯାହା ମିଲେରୀୟମାନଙ୍କୁ ଚର୍ଚ୍ଚରୁ ବାହାରକୁ ଠେଲିଦେଲା। ତେଣୁ, ଏହା କୌଣସି ସଯୋଗମାତ୍ର ନୁହେଁ ଯେ, ଏଠାରେ ଜଗତର ଶେଷକାଳରେ, 2520 1844 ମସିହାରେ ସମାପ୍ତ ହୋଇଥିଲା କାହିଁକି ବୋଲି ସୂଚନା ପ୍ରସ୍ତୁତ କରୁଥିବା ପୁରୁଷ ଓ ନାରୀମାନେ ଆଡଭେଣ୍ଟିଷ୍ଟ ଚର୍ଚ୍ଚରେ ନିର୍ଯାତିତ ହେଉଛନ୍ତି।

## Harka Gooftaa tiin Qajeelfame

Kanaaf, amma gara mata-duree biraatti ce’aa jirra; inni kun isa asuma jiru dha [chaartii 1843 irratti AD508 agarsiisuuf]. Yoo chaartiiwwan kana hin ilaalle ta’e, ni argitu; Obboleettii Waayit waa’ee Chaartii 1843 kanaa, “Ani Gooftaan Chaartii kana keessatti qajeelfama kenne arge,” jette; akkasumas waa’ee Chaartii 1850 kanaa immoo, Waaqayyo maxxanfamuu Chaartii kanaa keessatti akka ture jette. Kanaaf, isheen Waaqayyo oomisha chaartiiwwan lamaan kanaa keessatti akka hirmaate nutti himteerti; akkamitti akka ijaaramanis karoora namaatiin kan kaayame ture. Miilerootni kana jechuun qajeelanii godhan; garuu karoora Waaqayyootiin ture.

Asitti, bara 677 Dh.K.D. irraa jalqabee hamma waan isaan amananitti, Dh.K.B. 1843, kun utubaa [Chaartii 1843 irratti utubaa lammaffaa bitaa irraa gara mirgaatti jiru agarsiisaa] isa 2520 ibsu dha; innis 677 Dh.K.D. keessatti jalqabee, akka isaan yaadanitti, Dh.K.B. 1843 keessatti xumurama.

Akkasumas fakkeenya kana ifa taʼeen Caatii 1850 irratti eeggatanii turan; asii [utubaa sadaffaa bitaa irraa jedhu agarsiisuudhaan] 677 Dh.K.D. irraa kaasee hamma as, Dh.K.B. 1844tti. Kun utubaa 2520 kan Caatii lamaan irratti argamudha.

Fiixee utubaawwan kanaa giddu galeessa sirriitti fannoon jira—haala lamaan keessatti iyyuu.

ⴷ ⴷⴰⵡ ⵏ ⵓⵣⴳⵯⵉⵏ ⴰⵍⵍⴰ ⵜⴰⵎⵙⴽⴰⵍⵜ ⵏ “the Daily.” ⴷ ⵜⴰⵎⵜⵜⵉⵍⵜ ⵏ “the Daily,” ⵏⵉⵜⵜⴰⵜ ⴷ ⴰⵏⵖⴰⵍⵉⵙⵎ, ⴰⵣⴰⵖⴰⵔ ⵏ ⵜⵙⵔⴷⴰⵙⵜ ⵜⴰⵏⵖⴰⵍⵉⵙⵜ, ⴷ ⴰⵙⵎⵖⵓⵔ ⵏ ⵉⵎⴰⵏ; ⴷ, ⴷⴰ ⵢⴰⵜ ⵜⵣⵎⵔⵜ ⴰⴷ ⵜⵥⵕⴹ ⴰⴼⵓⵙ ⵏ ⵓⴳⵯⵏⴰ ⴷⴰⵔⵙ, ⵎⴰⵛⵛⵉ ⵙ ⵓⵣⵎⵎⵉⵣ ⴰⴼⵓⵙ ⵏ ⵓⵎⴷⴰⵏ ⵅⴼ ⵙⵏⴰⵜ ⵏ ⵜⵉⴽⵔⴽⴰⵙⵉⵏ ⴰⴷ.

Nuufi anaafis ta’e nama kamiyyuu of-olkaasuun keenya irraa akka haqamuuf, gara miilla fannoo dhufuu qabna; kunis Caartilee lamaan kana irratti calaqqisee mul’ata. Barumsi sun fakkeenyaan ibsameera.

Kanaaf, yeroo utubaawwan 2520 kan fannoo gidduutti qabnu irratti dubbannu, akka raawwii Daani’el 9tti, yeroo Kiristoos kakuu sana torban tokkoof namoota baay’eedhaaf cimseef dhufe, torban sun tokko guyyaa 2520 wajjin walqixa taʼuu isaa ni beekna; akkasumas gidduu torban sanaatti Inni fannifame. Kanaafuu, gidduu utubaawwan kanaa irratti, Chaartiiwwan kana hunda keessatti, fannoo ni argina; kunis guyyaa 2520 kan Kiristoos namoota baay’eedhaaf kakuu sana cimse agarsiisu.

Kanaaf, amma immoo Daily fi Ellen White’n isa deeggarte ilaalla.

> Fulbaana 23, Gooftaan harka Isaa yeroo lammaffaatiif haftee saba Isaa deebisee argachuuf diriirse akka ture, akkasumas yeroo walitti qabamuu kana keessatti tattaaffiin dachaa lama taʼuu akka qabu natti argisiise. Yeroo bittinnaaʼuu keessatti Israaʼel rukutamee cicciramee ture; amma garuu yeroo walitti qabamuu keessatti Waaqayyo saba Isaa ni fayyisa, ni hidhas. Yeroo bittinnaaʼuu keessatti dhugaa babalʼisuuf tattaaffiin godhame buʼaa xinnoo qofa qaba ture, xiqqoo yookiin homaa hin raawwanne; yeroo walitti qabamuu garuu, yeroo Waaqayyo saba Isaa walitti qabuuf harka Isaa diriirse keessatti, tattaaffiin dhugaa babalʼisuuf godhamu buʼaa kaayyeffame ni qabaata. Hundumtuu hojii kana keessatti tokkummaa qabaachuu fi hinaaffaadhaan hojjechuu qabu. Yeroo walitti qabamuu amma kana keessatti nu bulchuuf fakkeenyaaf bittinnaaʼuu eeruun nama kamiifuu dogoggora akka taʼe ani arge; jechuunis, Waaqayyo amma nuuf yeroo sana godhe caalaa homaa yoo hin goone taʼe, Israaʼel matumaa walitti hin qabamu ture. Chaartiin 1843 harka Gooftaatiin qajeelfame akka ture, akka inni hin jijjiiramne, lakkoofsotni sun akkuma Inni barbaade akka turan, akkasumas harki Isaa lakkoofsota keessaa muraasa keessatti dogoggora tokko irra turee isa dhoksee akka ture, kanaaf namni tokko illee hanga harki Isaa irraa kaafamutti isa argu akka hin dandeenye ani arge.

> “ከዚያም ስለ ‘ዘወትር’ (Daniel 8:12) አየሁ፤ ‘መሥዋዕት’ የሚለው ቃል በሰው ጥበብ የተጨመረ እንጂ በጽሑፉ ውስጥ የሌለ መሆኑን፣ እናም ጌታ የፍርድ ሰዓትን ጩኸት ላቀረቡት ሰዎች ስለዚህ ትክክለኛውን አመለካከት እንደሰጣቸው። ከ1844 በፊት አንድነት በነበረ ጊዜ፣ ማለት ይቻላል ሁሉም ስለ ‘ዘወትር’ ትክክለኛውን አመለካከት በአንድነት ይዘው ነበር፤ ነገር ግን ከ1844 ጀምሮ በተከተለው ግርግር ውስጥ ሌሎች አመለካከቶች ተቀብለዋል፣ ጨለማና ውዥንብርም ተከትለዋል። ከ1844 ጀምሮ ዘመን መፈተኛ አልሆነም፣ ከዚህ በኋላም ዳግመኛ ፈተና አይሆንም።”

> “Waaqayyo ergamaa sadaffaaffaatiin dhihaatuu qabu, ijoollee Waaqayyoo bittinnaa’anittis labsamuu akka qabu natti agarsiise; garuu inni yeroo irratti rarraafamee kaa’amuu hin qabu. Ani akka namoonni tokko tokko yeroo lallabuudhaan kaka’umsa sobaa argachaa jiran arge; garuu ergaan ergamaa sadaffaa humna yeroo caalaa jabaa dha. Ani ergaan kun bu’uura ofii isaa irratti dhaabachuu akka danda’u, isa jabeessuufis yeroo akka hin barbaadne arge; innis humna guddaadhaan ni deema, hojii isaas ni raawwata, qajeelummaadhaanis ni gabaabbata.”

> “Зэгээд Эзэн ирэхээс өмнө Хуучин Иерусалим уруу явж, тэнд хийх ажил өөрсдөд нь бий гэж боддог, энэ нь өөрсдийн үүрэг мөн хэмээн итгэдэг агуу төөрөгдөл дотор буй зарим хүмүүст миний анхаарлыг хандуулав. Ийм үзэл нь гурав дахь тэнгэрэлчийн мэдээний дор явагдаж буй Эзэний өнөөгийн ажлаас оюун санаа болон сонирхлыг холдуулахад чиглэсэн юм; учир нь Иерусалим уруу хараахан явах ёстой гэж бодогсдын оюун ухаан тэнд төвлөрөх бөгөөд өөрсдийгөө болон бусдыг тийш нь хүргэхийн тулд тэдний хөрөнгө нь өнөөгийн үнэний үйлсээс татагдана. Ийм номлол ямар ч бодит сайн үр дүн авчрахгүйг, Христийн бүр анхны ирэлтийг ч маш цөөхөн еврейчүүдээр итгүүлэхийн тулд урт хугацаа хэрэг болохыг, харин Түүний хоёр дахь ирэлтийг итгүүлэх нь бүр ч хэцүүг би харсан. Энэ хэрэгт Сатан зарим хүнийг ихэд мэхэлснийг, мөн тэдний эргэн тойрон дахь энэ нутагт буй сүнснүүд тэднээр туслагдаж, Бурханы тушаалуудыг сахихад хөтлөгдөж болох атал тэд тэдгээрийг мөхөхөөр орхиж байгааг би харсан. Мөн Хуучин Иерусалим хэзээ ч дахин байгуулагдахгүйг, мөн Сатан цуглуулах энэ цаг үед Эзэний хүүхдүүдийн оюун санааг эдгээр зүйлс рүү хандуулахын тулд хамаг хүчээ дайчилж байгааг би харсан; ингэснээр тэд Эзэний өнөөгийн ажилд бүхий л сонирхлоо зориулахгүй байж, Эзэний өдрийн төлөө хийх ёстой зайлшгүй бэлтгэлийг үл хайхрахад хүрэх юм.” Эртний Бичвэрүүд, 74–76.

Wantoota muraasa kan agarsiisnu keessaa tokko, kutaa tokko *Early Writings*, fuula 74 irraa qabna. Kanaan dura isa irratti hojjennee jirra. Wantoota kana keessaa baayʼeen isaanii kan dhiheessa kana keessatti ilaallu, kanaan dura ilaallee jirra; garuu, irra caalaan keenya kutaan kun *Early Writings* keessatti adeemsa jijjiiramaa tokko keessa akka darbe hin hubannu. Akkuma inni kitaaba *Early Writings* keessatti argamutti, namoonni wanta *Early Writings* keessa jiru fayyadamuudhaan dhugaa dogoggoraan ibsu. Garuu, yoo gara galmeewwan maddaa jalqabaatti deebitan, loogikiin isaanii dhugaa dogoggoraan ibsuuf itti fayyadaman sun ni buqqaatama.

Kanaaf, waa’ee kanaa baayʼeen dubbatamuu dandaʼa. Ani immoo, waan asitti kan ilaallamu The Daily taʼeef, qajeelchota muraasa qofa nan ibsa. Garuu, kutaa kana keessaa kan Early Writings irraa fudhatame keessatti, yaadawwan lamaan jalqabaa irratti xiyyeeffattanii hubadhaa, Fulbaana 23.

Tole. Fulbaana 23, yoo kanaan wal hin barin ta’e, achitti 1850 kaa’uu dandeessu; Fulbaana 23, 1850. Kun “Daily” sirriitti hubachuu irratti dhiibbaa qaba.

Dhuma keeyyata jalqabaa dhuma irratti ibsi guyyoota darban muraasa keessatti asitti duraan ilaalle ni jira: “Ani chaartiin bara 1843 harka Gooftichaan qajeelfame akka ture argeera; innis akka hin jijjiiramne; lakkoofsonni sun akkuma Inni barbaade akka turan; harki Isaas lakkoofsa tokko tokko keessatti dogoggora tokko irratti ol ta’ee isa dhokse, kanaaf hanga harki Isaa irraa kaafamutti namni tokko illee isa arguu akka hin dandeenye.”

Keewwanni lammaffaan, “Sana booda ani waa’ee —‘guyyaa guyyaa’ (Daani’el 8:12) wajjin walqabatee nan arge . . . .” jedha. Amma immoo, kana gara kuusaa yaadannoo keessaniitti qofa kaa’aa—dhugumatti kana boodarra, yoo Gooftaan eeyyame, irratti ni deebina—yommuu Guyyaan Guyyaa Chaartii 1843 irratti bakka buufamu, asitti, “guyyaa guyyaa irraa fudhachuu” jedha; akkasumas, “Daani’el 12:11 fi 12” jedha. Chaartii 1850 irratti, yommuu waa’ee Guyyaa Guyyaa ilaalu, “bulchiinsa warra waaqeffannaa waaqota baay’ee qabu, yookaan yeroo guyyaan guyyaa irraa fudhatamu, Daani’el 11:31” jedha. Kanaafuu, Chaartilee lamaan kana irratti, cimsi isaanii Daani’el 11:31 fi Daani’el 12:11 irraa adda baasanii agarsiisan, Guyyaa Guyyaa irraa fudhachuu dha. Sirrii?

> Akkasumas Daani’el 11:31 fi Daani’el 12:11 keessatti, jechi Ibrootaa “kaasu” jedhamee hiikamu *sur* dha; hiikni isaas “kaasu” jechuudha; “buqqisuu” jechuudha.

Garuu, Daani’el 8 keessatti, lakkoofsa 11 keessatti, iddoo “kan guyyaa guyyaan” keessaa fuudhamuu jedhu keessatti, jechi Ibrootaa biraa dha. Innis rum dha; hiikni isaas “ol kaasu fi ol guddifachuu” jechuudha.

Kanaaf, Wiiliyaam Miillar Cruden’s Concordance fayyadame; Cruden’s Concordance immoo afaan Ibrootaa yookaan afaan Giriikii irratti hubannoo tokko illee siif hin kennu. Kanaafuu, Gooftaan Miillarootota qajeelchaa ture; sababni isaas, kitaaba Daani’el keessatti bakka sadii “Daily” itti eeramu keessaa, jechuunis Daani’el boqonnaa 8, Daani’el boqonnaa 11, fi Daani’el boqonnaa 12 keessatti, boqonnaawwan 11 fi 12 keessatti afaan Ibrootaa “take away” jedhamee hiikamu hiikni isaa “take away” dha. Wanti isaan Chaartiiwwan kana irratti irratti xiyyeeffatanis kana, yeroo Heedhummaan irraa fudhatametti raajiiwwan 1290 fi 1335 ni jalqabu jechuu isaanii dha.

Garuu, Daani’el 8 keessatti, yeroo Kan Guyyaa Guyyaatti sun irraa fudhatamu, akka inni irraa buqqifamu dubbachaa miti; amantii Heednummaa ol kaafamee ulfina guddaadhaan ol qabamuu dubbachaa jira. Kanaafuu, Millerota sirriitti hubataniiru. Isaan boqonnaawwan lama Daani’el keessatti Kan Guyyaa Guyyaatti irraa fudhatamuu ilaalanitti wabii godhataniiru.

Garuu as keessatti, Early Writings keessatti, akkasumas yommuu gara sanadoota madda jalqabaa deebinee ilaallutti, boqonnaa kana keessatti akka argitanitti, jalqaba irratti wabii Daniel 8:12 kun achi keessa hin jiru. Yeroo isaan bara 1882 Early Writings maxxansanitti Ellen White akka isa achi keessa galchan itti himte taʼuu isaa ani hin beeku, yookaan gulaaltota keessaa tokko isa galche taʼuu isaa. Kun ana hin sodaachisu, sababiin isaas asitti waaʼee “kaafamuu” sanaa miti kan dubbatu.

Inni kutaa lammaffaa keessatti, “Akkasumas ani ‘guyyaa guyyaa’ wajjin walqabatee (Daani’el 8:12) akka jechi ‘aarsaa’ ogummaa namaatiin dabalamee, barruu sana keessa kan hin jirre taʼe, fi Gooftaan hubannaa isaa sirrii taʼe warra iyyannaa sa’aatii murtii labsan sanaaf kenne nan arge” jedha.

Amma, waggoota muraasa dura Jarmanii keessatti lallabdoota beekamoo tokko tokkoo fi barsiistota seminaarii Jarmanii keessaa muraasa wajjin walga’ii qabnee turre; achittis ani dhiheesse, isaanis ergaa kana irratti dhagaa isaanii darbatan.

Akkasumas achi taliyaaniitiin tokko achi ture; innis waaʼee lakkoofsa kanaa falmii gowwummaa keessaa tokko ibse. Inniis kan jedhu kana ture—waaʼee “Daily” irratti falmiileen gowwummaa hedduun waan jiraniif, falmii gowwummaa kana yeroo baayʼee itti fayyadaman ni argitu; asittis galmee keessatti ni kaaʼina. Inni akkana jedha: “Sana booda ani waaʼee —daily’ (Daniel 8:12) ilaalchisee akka jechi —sacrifice’ ogummaa namaatiin guutame, barruu sana keessas kan hin taane, fi Gooftaan ilaalcha isaa sirrii taʼe warra labsa saʼaatii murtii kennaniif akka kenne nan arge.” Kunoo falmii gowwummaa sana: Isaan akkana jedhu, Ellen White asitti “Daily” jabeessitee miti; hubannaa Pioneers jedhu sana, jechuunis jechi sacrifice ogummaa namaatiin itti dabalamuu isaa fi barruu sana kan hin taane taʼuu isaa, jabeessitee jirti. Tolee? Egaa, tajaajilaan mootummaa Waaqayyoo lammii Xaaliyaanii kun falmii kana dhiyeessaa jira.

ତାହାପରେ ମୁଁ କହିଲି, “ଭଲ, ପାଷ୍ଟର, ପରବର୍ତ୍ତୀ ବାକ୍ୟଟି ମୋତେ ବ୍ୟାଖ୍ୟା କରନ୍ତୁ।”

Gatiin itti aanuun, “Walitti dhufeenyi yeroo ture, 1844 dura, jechuunis harki guddaan isaanii ilaalcha sirrii waa’ee ‘daily’ irratti walii galanii turan; . . . .” jedha. Kun ilaalcha sirrii jecha sacrifice jedhamu ogummaa namaatiin itti dabalame ilaalchisee miti. Asitti Ellen White—kunis dubbii ulfaataa dha, namoota har’a Adventism keessatti dhaga’uu didanii fi arguus didaniif dubbii ulfaataa dha. Keewwatni kun, tarii keewwata kamiyyuu kan biraa Caaffata Raajii keessatti argamu caalaa, teologota hedduu fayyina isaanii akka dhabaniif sababa ta’eera. Ani kana keessatti garmalee hin dubbadhu; ani kun tarii sirrii dha jedheen yaada.

Jalqaba jaarraa 20ffaa keessa yeroo ilaalchi sobaa waaʼee “Daily” jedhu Adventizimii keessatti seensifamaa turetti, namni dhimma kana irratti gama lamaan irraa wal irratti falmaa ture hundinuu akka isaan waaʼee keeyyata kanaa irratti falmaa jiran ni beeka ture. Yeroo Stephen Haskell ilaalcha Pioneers kan “Daily” jechuun Heedhanummaa taʼuu isaa ittisuuf kaʼe, maal godhe? Inni Chaartii 1843 kana irra deebiʼee maxxanse, akkasumas keeyyata kana gubbaa isaa irratti kaaʼe. Kanaafuu, keeyyatni kun xiyyeeffannaa mormii ti; bakki kunis iddoo namoonni hedduun, hedduun billaa isaanii irratti kufanii duʼan dha.

Kanaaf, waan ani isin akka asitti argitan barbaadu keessaa sadarkaa xiqqaa irratti illee, sababni isaas dhihootti namoonni akka Steve Wohlberg kan White Horse Ministries irraa taʼe ergaa kana mormaa turan jiru. Inni falmii isaa keessaa tokko, “Ellen White waaʼee Daily ilaalchisee ejjennoo tokkollee hin qabne; kanaaf anis ejjennoo qabaachuun na hin barbaachisu” jedha; ejjennoon akkasii guutummaatti gowwummaa ture. Garuu, yoo nuti carraa Ellen White waaʼee isaa irratti ejjennoo hin qabne jedhu isaaf kennine illee, isheen caqasa kana keessatti maal jetti? Isheen Pioneers ilaalcha sirrii qabaachuu isaanii jetteetti. Yoo isheen ofii ishee maal akka taʼe hin beekne illee, asitti ilaalchi sirrii tokko akka jiru jetteetti; kunis ilaalchi dogoggoraa akka jiru, tarii ilaalcha dogoggoraa hedduun akka jiran ni agarsiisa.

⠠⠽⠕⠥ ⠓⠁⠧⠑ ⠍⠑⠝ ⠇⠊⠅⠑ ⠠⠧⠁⠝⠉⠑ ⠠⠋⠑⠗⠗⠑⠇⠇⠲ ⠠⠧⠁⠝⠉⠑ ⠠⠋⠑⠗⠗⠑⠇⠇⠆ ⠏⠑⠕⠏⠇⠑ ⠓⠁⠧⠑ ⠉⠕⠝⠋⠊⠙⠑⠝⠉⠑ ⠊⠝ ⠠⠧⠁⠝⠉⠑ ⠠⠋⠑⠗⠗⠑⠇⠇⠄⠎ ⠏⠗⠕⠏⠓⠑⠞⠊⠉ ⠊⠝⠞⠑⠗⠏⠗⠑⠞⠁⠞⠊⠕⠝⠎⠂ ⠁⠝⠙ ⠠⠊ ⠙⠕ ⠝⠕⠞ ⠅⠝⠕⠺ ⠺⠓⠽⠲ ⠠⠧⠁⠝⠉⠑ ⠠⠋⠑⠗⠗⠑⠇⠇ ⠊⠎ ⠝⠕⠞ ⠞⠓⠑ ⠕⠝⠇⠽ ⠕⠝⠑ ⠃⠥⠞ ⠓⠑ ⠊⠎ ⠕⠝⠑ ⠕⠋ ⠞⠓⠑ ⠍⠑⠝ ⠞⠓⠁⠞ ⠎⠁⠽⠎ ⠞⠓⠁⠞ ⠞⠓⠑ ⠠⠙⠁⠊⠇⠽ ⠗⠑⠏⠗⠑⠎⠑⠝⠞⠎ ⠃⠕⠞⠓ ⠠⠏⠁⠛⠁⠝⠊⠎⠍ ⠁⠝⠙ ⠠⠉⠓⠗⠊⠎⠞⠄⠎ ⠠⠎⠁⠝⠉⠞⠥⠁⠗⠽ ⠍⠊⠝⠊⠎⠞⠗⠽⠲ ⠠⠕⠅⠁⠽⠦ ⠠⠓⠑ ⠊⠎ ⠎⠁⠽⠊⠝⠛ ⠞⠓⠁⠞ ⠞⠓⠊⠎ ⠎⠽⠍⠃⠕⠇ ⠗⠑⠏⠗⠑⠎⠑⠝⠞⠎ ⠠⠎⠁⠞⠁⠝ ⠁⠝⠙ ⠠⠉⠓⠗⠊⠎⠞⠲

Akkamii yaaduu akkasii sababii akkasii wajjin hojjetamaa jira?

Tole, Obboleettii Waayitii, asitti “Daily” maal akka bakka bu’u yoo ta’e iyyuu, ilaalchi sirrii tokko akka jiru isheen jedhu. Kanaafuu, yoo xiqqaate bu’uura yaadaa kana irratti walii galuu ni dandeenya, akkas miti ree?

> “Sana waaʼee —guyyuu’ (Daaniʼel 8:12) wajjin wal qabatee akka jechi —aarsaa’ ogummaa namaatiin dabalame, barruu sana keessatti kan hin qabamne taʼe, fi Gooftaan warra iyyata saʼaatii murtii labsanitti ilaalcha isaa sirrii taʼe kenne nan arge. Yeroo walii-buun baʼee, bara 1844 dura, jechuun ni dandaʼama harki caalaan isaanii hundinuu ilaalcha sirrii waaʼee —guyyuu’ irratti walii galanii turan; garuu jeequmsa bara 1844 irraa jalqabee ture keessatti, ilaalchawwan biroon fudhatamanii jiru,”

Kun waan lallaba Xaaliyaanii sanaan itti hime kana. Ani, “Eeyyee. Jecha ‘aarsaa’ jedhu ilaalchisee erga 1844 booddee ilaalchiwwan biroon fudhataman kan agarsiisan wabiiwwan seenaa kamiyyuu naa kennuu ni dandeessaa?” jedheen.

Inni yeroo kanatti irraa duubatti deebiʼe jechuun ni dandaʼama.

Bara 1844 irraa kaasee ilaalchiwwan biraa waaʼee “Daily” fudhatamaniiru; isaanis maal fidan? Dukkanaa fi jeequmsa.

“dukkanaa fi jeequmsa” sarara jala kaaʼaa; sababni isaas, yeroo obboleettiin White waaʼee Daily kana caalaatti dubbattu, dukkanaa fi jeequmsa irratti dubbatti; harʼa ganamaas isaan keessaa muraasa isinitti agarsiisuuf jirra.

## Yaada dogoggoraa waaʼee Aarsaa Guyyaa-guyyaa yoo fudhatan, inni dukkanaa fi burjaajii fida.

“Bara 1844 irraa eegalee yeroon qormaata hin taane; deebi’ee immoo matumaa qormaata hin ta’u.”

Kanaaf, wanta Guyyaa Guyyaa kanaa wajjin walqabatee asitti argitan keessatti, falmiin jiru kunooti. Falmiin harʼaa kunooti; falmiin ilma Ellen White’n dhiyaate kunooti. Namoota birootiinis dhiyaatee ture, garuu inni isa seenaa Adventizimii keessatti galmee seenaatti galche dha. Innis yeroo kutuu ilaalchisee, yommuu caqasicha kana dubbistan, wanti isin hubachuu qabdan haala yeroo murteessuudha jedha.

—“yaadota biraa fudhatamaniiru,” — waaʼee Daily ilaalchisee — “dukkannii fi burjaajjiin itti aananii dhufaniiru. Bara 1844 irraa jalqabee yeroon qormaata taʼee hin beekne, lammatas matumaa qormaata hin taʼu.”

Ⲡϭⲟⲓⲥ ⲁϥⲧⲁⲙⲟⲓ ϫⲉ ⲡⲓⲙⲏⲛⲩⲙⲁ ⲙ̀ⲡⲓⲙⲁϩⲅ̀ⲥⲟⲙⲧ ⲛ̀ⲁⲅⲅⲉⲗⲟⲥ ϣⲉⲣⲉ ⲉ̀ϥⲃⲱⲕ, ⲁⲩⲱ ϣⲉⲣⲉ ⲁⲩϣⲓⲥϩⲓϥ ⲛ̀ⲛⲓϣⲏⲣⲓ ⲉⲧϫⲱⲣⲉⲙ ⲙ̀Ⲡϭⲟⲓⲥ, ⲁⲗⲗⲁ ⲛ̀ⲛⲉⲩⲟϩⲓ ⲉ̀ⲡⲓϣⲏⲣⲡ.

ⴰⵔ ⵜⵥⵕⵉⴹ ⵎⴰⵖⴰ ⵉⵏⵏⴰ Willy White ⵎⴰⵙ ⵉⵍⵍⴰ ⴼⴻⵍⴰⵏⵖ ⴰⴷ ⵏⵥⵕ ⴰⵙⴰⵜⴰⵍ ⵏ ⵓⵙⴱⴷⴷ ⵏ ⵓⴽⵓⴷ?

Waaʼee burjaajii ilaalcha dogoggoraa waaʼee Waaqeffannaa Guyyaa Guyyaan uume dubbata; yeroon qormaata taʼee hin jiru; achiis waaʼee yeroo murteessuu irratti keewwata tokko jira.

Tole, waan ati hubachuu qabdan kana dha: Keeyyanni kun waa'ee yeroo murteessuu irratti dubbatamu san barruu madda jalqabaa keessatti hin turre; akkasumas, himanni waa'ee yeroo ilaalchisee qormaata hin taane jedhu, jechuun himni sun jijjiirameera. Inni yaada jalqabaa Ellen White sirriitti hin bakka bu'u. Isheen waa'ee Murteessuu Yeroo tokko illee Waa'ee Daily wajjin wal hin qunnamsiifne. Kana jechuun waan nuti ganama kana ilaalu barbaannu kana dha.

ᱤᱱᱟᱹᱜ ᱠᱟᱛᱮ, ᱤᱧ ᱡᱮᱞ ᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱢᱮ ᱢᱟ ᱱᱤᱛ ᱥᱟᱱᱟᱢ ᱱᱚᱣᱟ ᱥᱟᱦᱟᱛ ᱵᱷᱟᱹᱜ ᱟᱞᱮ ᱵᱟᱝ ᱯᱟᱲᱦᱟᱣᱟᱹ। ᱤᱧ ᱡᱮᱦᱮᱱ ᱱᱚᱣᱟ ᱧᱮᱞ ᱠᱟᱛᱮ ᱱᱤᱥᱪᱤᱛ ᱮᱢᱟᱹᱧᱟ ᱡᱮ ᱱᱚᱣᱟ ᱟᱢᱟᱜ ᱛᱤ ᱨᱮ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ, ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱟᱢ ᱤᱧ ᱡᱟᱦᱟᱱᱟ ᱠᱟᱛᱮ ᱯᱚᱨᱤᱠᱷᱟ ᱫᱟᱲᱮᱭᱟ; ᱪᱮᱫᱟᱠ ᱢᱤᱫ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱦᱚᱲ ᱞᱮᱠᱟᱛᱮ, ᱱᱚᱣᱟᱜ ᱦᱚᱸ ᱥᱟᱢᱵᱷᱟᱵᱱᱟ ᱢᱮᱱᱟᱜᱼᱟ ᱡᱮ ᱤᱧ ᱟᱢᱟᱜ ᱵᱷᱩᱞ ᱦᱚᱨᱟ ᱛᱮ ᱤᱛᱟᱹᱭ ᱮᱫᱟᱹᱧ।

Aartur Waayit — “Haala Yeroo Murteessuu”

Warri old view ti deeggaran jecha kana eegumsa ibsa kanaa [Early Writings, 74–75.] ilaalcha waaʼee “daily” Milleriin qabamee booddee immoo Uuriyaa Smiitiin irra deebiʼamee ibsame irratti mirkaneessa Waaqaa kaaʼa jedhaniiru.

ଆର୍ଥର୍ ହ୍ୱାଇଟ୍, ୱିଲି ହ୍ୱାଇଟ୍ଙ୍କ ପୁତ୍ର, ଏଲେନ୍ ହ୍ୱାଇଟ୍ଙ୍କ ଇତିହାସ ସମ୍ବନ୍ଧୀୟ ତାଙ୍କ ଛଅ-ଖଣ୍ଡୀୟ ଗ୍ରନ୍ଥମାଳାରେ, ତାଙ୍କ ପିତାଙ୍କ ଦ୍ୱାରା “the Daily” ବିଷୟର ସଠିକ୍ ଦୃଷ୍ଟିକୋଣକୁ ଅସ୍ୱୀକାର କରିଥିବା ଅବସ୍ଥାନ ସମ୍ବନ୍ଧରେ କହିବା ସମୟରେ, ସେ EGW, ଖଣ୍ଡ 6, ପୃଷ୍ଠା 252 ରେ ଏପରି କହିଛନ୍ତି,

“Deggersoonni ilaalcha durii”—kan inni Guyyaan guutuun Phaaganummaa bakka bu’u jedhu—“jechootni himata kanaa [Early Writings, 74–75.] ilaalcha waa’ee guyyaa guutuu kan Miller qabee fi boodas Uriah Smithiin irra deebi’amee dubbatame irratti raggaasisa mootummaa samii kaa’e jedhu ni cimsu turan.”

Yoo Arṭhar Waayit seenaa-dubbataa dhugaa fi sirrii taʼuu barbaadee utuu taʼe, achitti maal jedhee akka ture ni beektuu? Inni achitti jecha tokko qofa galchuu qaba ture; garuu, Arṭhar Waayit, dhimma kana irratti dogoggore. Inni akkana jedhee taʼuu qaba ture: “Deeggartoonni ilaalcha duraanii jechoonni ibsa kanaa [sirriitti] akka taʼan cimsanii qabatanii turan,—cimsanii qabatanii turan jechoonni ibsa kanaa [Early Writings, 74-75.] jedhu, ilaalcha ‘the daily’ isa Miller qabatee fi boodarra Uriah Smith irra deebiʼee ibse irratti eebba Samii kaaʼe.”

Garuu inni achi keessatti sirriitti hin kaa’u. Inni qofa waan isaan cimsanii qabatan dubbata; akka waan isaan ilaalcha dogoggoraa cimsanii qabachuu danda’anitti. Garuu akkas hin turre; isaan ilaalcha sirrii qabatanii turan.

—“Deeggertoonni yaada haaraa” —abbaan isaa, Willy, A. G. Daniells, W. W. Prescott, anis yeroo ammaatti gara sana hin deemu— “Deeggertoonni yaada haaraa ibsi sun keessatti haala isaa keessatti fudhatamuu qaba jechuun cimsanii turan—haalli sunis kan yeroo murteessuu ti.”

Nuti qeeqa isaanii kitaaba *Early Writings*, fuula 74 irratti isinitti himneerra.

—“Warri ‘haaraa’ jedhu deggeran himni sun haala isaa keessatti—haala yeroo murteessuu keessatti—fudhatamuu qaba jedhan. Ibsoon Ellen White irra deddeebiin kennite, ‘Ani waa’ee qooda kanaa ifa hin qabu’ (Letter 226, 1908) jedhu, akkasumas ‘Ani qoodaalee gaafataman ifatti ibsuu hin danda’u’ (Letter 250, 1908) jedhu, akkasumas yeroo gaaffiin sun ishee irratti cimsee dhiyaate ibsa murtaa’aa kennuu dadhabuun ishee, xumura isaanii sana deggera fakkaata ture. Isaanis ergaawwan karaa Ellen White kennaman taateewwan seenaa ifatti hundeeffaman wajjin wal faallessu hin qaban jechuun amantaa cimaa qabu turan.” Arthur White, EGW, volume 6, 252.

Jalqaba Maxxansaa—Review and Herald, Sadaasa 1, 1850

Akkasumas Duraa, fuula 74, yoom maxxanfame? Bara 1882; kitaabni Akkasumas Duraa jedhamu bara 1882 keessatti maxxanfame.

Garuu kutaan Early Writings keessaa isa amma ilaalaa jirru jalqaba irratti bakka itti argamu Review and Herald, November 1, 1850 keessatti ti; isinis sana yaadannoo keessan keessatti qabdu. Innis keeyyata hedduu of keessaa qaba; akkuma ani jedhe, hunduma isaanii dubbisuu hin deemnu.

Fuula 2 irratti keeyyata afur, itti aansuudhaan fuula 3 irrattiis keeyyata afur ni argina:

> “Obboloota kabajamoo obbolootaa fi obboleettota, waan Gooftaan yeroo dhihoo kana mul’ataan na argisiise keessaa gabaabinaan isiniif ibsuu nan barbaada. Bareedina Yesus, akkasumas jaalala ergamoonni walii isaanii irratti qaban, natti mul’ifame. Ergamaanis akkana jedhe—Jaalala isaanii hin argitanii ree?—isa duukaa bu’aa. Akkasuma sabni Waaqayyoo walii isaanii jaallachuu qabu. Qeeqa obboleessa irratti kaa’uu irra of irratti haa bu’u wayya. Ergaan —waan qabdan gurguraa, arjoomaas kennaa’ jedhu, namoota tokko tokkoon ifa isaa qulqulluu keessatti akka hin kennamin natti mul’ifame; kaayyoon dhugaan dubbii Fayyisaa keenyaa ifatti akka hin dhihaatinis nan arge. Kaayyoon gurguruu kun warra hojjechuu fi of deggeruu danda’anitti kennuuf akka hin taane nan arge; garuu dhugaa babal’isuuf. Warra hojjechuu danda’an hojii malee dadhabbiidhaan jiraatan deggeruu fi gammachiisuun cubbuudha. Namoonni tokko tokko walga’ii hunda irratti argamuuf hinaaffaadhaan turan; Waaqayyoof ulfina kennuuf utuu hin ta’in, —buddeenaa fi qurxummii’ jedhuuf. Warri akkasii harka isaanii tiin mana isaanii taa’anii hojjechuun, —waan gaarii ta’e’ hojjechuudhaan, maatii isaanii waan isaan barbaachisu guutuuf, akkasumas dhugaa yeroo ammaa isa gatii guddaa qabu deggeruuf waan kennan qabaachuun isaanii baay’ee wayya.”

> Namoonni tokko tokko, ani arge, warra hin amanne duratti dhukkubsattoonni akka fayyanif kadhachuu keessatti dogoggoraniiru. Yoo keessaa keenya keessaa namni tokko dhukkubsate, akka Yaaqoob 5:14, 15tti manguddoota waldaa akka isaaf kadhatan waame, fakkeenya Yesuus hordofuu qabna. Inni warra hin amanne kutaa sana keessaa baase; ergasii dhukkubsataa fayyise; kanaaf nus yeroo warra keenya keessaa dhukkubsatanif kadhannu, warra amantii hin qabne sanaa fi amanuu-dhabuu isaanii irraa adda baanee jiraachuuf carraaquu qabna.

> ᱛᱤᱧ ᱠᱚ ᱟᱢᱟᱜ ᱵᱟᱨᱮ ᱚᱱᱟ ᱥᱚᱢᱚᱭ ᱨᱮ ᱤᱧᱟᱹᱜ ᱫᱚᱦᱚᱭ ᱞᱮᱠᱟᱛᱮ, ᱚᱠᱟ ᱥᱚᱢᱚᱭ ᱡᱤᱥᱩ ᱟᱯᱱᱟᱜ ᱪᱮᱞᱟᱠᱚ ᱮᱠᱞᱟ ᱥᱟᱱᱟᱝ ᱤᱫᱤ ᱠᱟᱛᱮ ᱢᱤᱫ ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱚᱲᱟᱜ ᱨᱮ ᱥᱮᱱ ᱞᱮᱱᱟ, ᱟᱨ ᱥᱤᱫᱟ ᱯᱨᱚᱛᱷᱚᱢ ᱨᱮ ᱩᱱᱠᱩᱠ ᱡᱟᱝᱜᱟ ᱟᱨᱩᱵ ᱠᱮᱫᱟ, ᱟᱨ ᱛᱟᱭᱚᱢᱛᱮ ᱵᱷᱟᱝᱜᱟ ᱨᱚᱴᱤ ᱡᱚᱢ ᱠᱮᱫᱟ, ᱚᱱᱟ ᱫᱚ ᱩᱱᱤᱡᱟᱜ ᱵᱷᱟᱝᱜᱟ ᱦᱚᱲᱢᱚ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ, ᱟᱨ ᱫᱨᱟᱠᱷ ᱨᱟᱥ ᱩᱱᱤᱡᱟᱜ ᱦᱟᱨᱛᱟ ᱢᱟᱭᱚᱢ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ। ᱤᱧ ᱧᱮᱞ ᱠᱮᱫᱟ ᱡᱮ ᱥᱟᱵᱟᱭᱠᱚ ᱵᱩᱡᱷᱟᱣ ᱥᱟᱶᱛᱮ ᱪᱟᱞᱟᱣᱟ ᱪᱟᱦᱤ, ᱟᱨ ᱮᱱ ᱵᱤᱥᱚᱭᱠᱚ ᱨᱮ ᱡᱤᱥᱩᱣᱟᱜ ᱫᱟᱹᱭᱠᱟ ᱯᱟᱞᱚᱱ ᱠᱚ ᱪᱟᱦᱤ, ᱟᱨ ᱚᱠᱟ ᱥᱚᱢᱚᱭ ᱮᱱ ᱵᱤᱫᱷᱤ-ᱵᱮᱵᱚᱦᱟᱨ ᱠᱚ ᱯᱟᱞᱚᱱ ᱨᱮ ᱛᱟᱦᱮᱱ ᱮᱫᱟᱠᱚ, ᱮᱠᱟᱞᱟ ᱵᱤᱥᱟᱹᱥᱵᱟᱹᱲᱤᱭᱟ ᱠᱚ ᱠᱷᱟᱱ ᱡᱟᱹᱥᱛᱤ ᱥᱮ ᱵᱮᱜᱮᱨ ᱡᱚᱸᱯᱲᱟ ᱛᱟᱦᱮᱱ ᱪᱟᱦᱤ।

> Achi irratti na mulʼifame, Yesus Iddoo Qulqulluu sana erga gadhiisee booddee, dhaʼichoonni torban dhumaa ni dhangalaafamu. Ergamaanis akkana jedhe—Balleessuu yookaan duuti hamoota irra gaʼu kan uumu dheekkamsa Waaqayyoo fi Hoolichaa ti. Sagalee Waaqayyootiin qulqulloonni akka waraana alaabaa qabuutti jabaa fi sodaachisoo ni taʼu; garuu yeroo sanatti isaan murtii barreeffame sana hin raawwatan. Raawwiin murtii sanaa xumura waggoota 1000 irratti taʼa.

> Qulqulloonni gara du’a hin qabneetti erga geeddaramanii, walumaan ol fudhatamanii, kiraarota isaanii, gonfoota isaanii fi kkf. erga fudhatanii, Magaalaa Qulqulluutti erga seenanii booddee, Yesusii fi qulqulloonni murtii irra taa’u. Macaafni ni banama; inni tokko macaafa jireenyaa, inni kaan immoo macaafa du’aa ti; macaafni jireenyaa hojii gaarii qulqullootaa qaba, macaafni du’aas hojii hamaa warra hamaa qaba. Macaafota kana seera-dambii macaafa, jechuunis Macaafa Qulqulluu wajjin wal bira qabanii, akka isaatti isaan murteessan. Qulqulloonni Yesus wajjin waliigalteedhaan warra du’an hamaa irratti murtii isaanii kennu. Kunoo! jedhe ergamaan, qulqulloonni Yesus wajjin waliigalteedhaan murtii irra taa’u; warra hamaa keessaa tokkoo tokkoof akka hojii isaanii isa foon keessatti hojjetameetti madaalanii kennu; yeroo murtiin raawwatamutti maal akka isaan fudhatan maqaa isaanii bira ni galmeessu. Kun, ani akkan argetti, hojii qulqulloonni Yesus wajjin Magaalaa Qulqulluu keessatti, isheen gara lafaatti utuu hin bu’in dura, waggaa 1000 guutuu keessatti hojjetan ture. Achiis xumura waggaa 1000tti Yesus, ergamoonni, fi qulqulloonni isaa hundinuu Magaalaa Qulqulluu keessaa ni ba’u; isaanis isaa wajjin gara lafaatti bu’aa utuu jiranuu, warri hamaan kan du’e ni kaafama; achiis namoonni isa “waraanan” sun mataan isaanii erga kaafamanii booddee, ulfina isaa hundumaa keessatti fagoo irraa isa ni argu; ergamoonni fi qulqulloonniis isaa wajjin ni ta’u; isaanis isa irraa kan ka’e ni iyyu. Mallattoon mismaaraa harka isaa fi miila isaa irratti jiru, akkasumas bakka eeboon cinaacha isaa keessa seensifame ni argu. Yeroo sanatti mallattoon mismaaraa fi eeboo ulfina isaa ta’a. Xumura waggaa 1000tti Yesus Tulluu Ejersaa irra ni dhaabata; tulluun sunis addaan ni baqa, dirree guddaa ta’as ni ta’a; yeroo sana kan baqatan immoo warra hamaa amma kaafamanii dha. Sana booda Magaalaan Qulqulluun gad buutee dirree sana irra qubatti.

> ᱛᱮᱦᱮᱧ ᱥᱮᱛᱟᱱ ᱚᱛᱷᱟᱬ ᱠᱚ, ᱚᱠᱚᱭᱟᱜ ᱡᱤᱣᱤ ᱨᱮ ᱦᱚᱪᱚ ᱟᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱯᱱᱟᱨ ᱟᱛᱢᱟ ᱛᱮ ᱯᱩᱨᱟᱹᱣ ᱠᱚᱣᱟ᱾ ᱩᱱᱤ ᱩᱱᱠᱩ ᱞᱟᱞᱚᱪ ᱠᱚᱣᱟ ᱡᱮ ᱥᱚᱦᱚᱨ ᱨᱮ ᱥᱮᱱᱟ ᱠᱷᱟᱴᱚ ᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱨ ᱩᱱᱤᱭᱟᱜ ᱥᱮᱱᱟ ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱨ ᱩᱱᱠᱩ ᱥᱟᱫᱷᱩ ᱠᱚ ᱡᱤᱛᱠᱟᱹᱨ ᱠᱟᱛᱮ ᱥᱚᱦᱚᱨ ᱥᱟᱵ ᱮ ᱦᱟᱯᱟᱣ ᱠᱚᱣᱟ᱾ ᱡᱚᱠᱷᱚᱱ ᱥᱮᱛᱟᱱ ᱟᱯᱱᱟᱨ ᱥᱮᱱᱟ ᱛᱚᱞ ᱮ ᱟᱛᱚᱢ ᱮᱫᱟᱭ, ᱥᱟᱫᱷᱩ ᱠᱚ ᱥᱚᱦᱚᱨ ᱨᱮ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ, ᱟᱨ ᱯᱟᱨᱢᱮᱥᱣᱟᱨᱟᱜ ᱯᱟᱨᱟᱫᱤᱥ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱥᱚᱱᱫᱚᱨᱭᱚ ᱟᱨ ᱢᱟᱦᱤᱢᱟ ᱧᱮᱞ ᱮᱫᱟᱠᱚᱣᱟ᱾ ᱡᱤᱥᱩ ᱩᱱᱠᱩᱭᱟᱜ ᱢᱩᱛᱷᱟᱹᱱ ᱨᱮ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟᱭ, ᱩᱱᱠᱩ ᱧᱮᱞ ᱮᱫᱟᱭ᱾ ᱢᱤᱫ ᱠᱷᱚᱱᱮ ᱵᱮᱥ ᱮᱢᱟᱛ ᱡᱤᱣᱤ ᱫᱟᱛᱟ ᱟᱢᱟᱜ ᱫᱚᱞ ᱠᱷᱚᱱ ᱚᱡᱚᱜ ᱡᱮᱱᱟ; ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ ᱥᱤᱜᱷᱨ ᱟᱢᱮ ᱩᱱᱤᱭᱟᱜ ᱥᱚᱱᱫᱚᱨ ᱨᱟᱹᱲ ᱟᱧᱡᱚᱢ ᱠᱮᱫᱟ, ᱡᱟᱦᱟᱸᱭ ᱠᱚᱭ—‘ᱟᱯᱮ ᱦᱤᱡᱩᱜ ᱢᱮ, ᱟᱢ ᱟᱵᱟᱭᱟᱜ ᱟᱥᱤᱨᱵᱟᱫᱯᱨᱟᱯᱛ ᱠᱚ, ᱚᱱᱟ ᱨᱟᱡᱽ ᱚᱫᱷᱤᱠᱟᱨ ᱢᱮ, ᱚᱠᱟ ᱫᱷᱟᱨᱛᱤ ᱥᱨᱤᱥᱴᱤ ᱦᱚᱵᱚᱠᱷᱚᱱ ᱟᱯᱮᱭᱟᱜ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱛᱮᱭᱟᱨ ᱟᱠᱟᱱᱟ।’ ᱟᱢᱮ ᱡᱤᱥᱩ ᱥᱟᱸᱜᱮ ᱦᱟᱥᱟ ᱠᱮᱫᱟ, ᱟᱨ ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱩᱱᱤ ᱥᱚᱦᱚᱨᱟᱜ ᱫᱩᱣᱟᱹᱨ ᱵᱚᱸᱫ ᱠᱮᱫᱟᱭ, ᱚᱛᱷᱟᱬ ᱠᱚᱭᱟᱜ ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱥᱟᱯ ᱩᱪᱟᱨᱚᱜ ᱡᱮᱱᱟ᱾ ᱫᱩᱣᱟᱹᱨ ᱵᱚᱸᱫ ᱦᱚᱪᱚ ᱮᱱᱟ᱾ ᱛᱮᱦᱮᱧ ᱥᱟᱫᱷᱩ ᱠᱚ ᱟᱯᱱᱟᱨ ᱟᱯᱛᱟᱜ ᱵᱟᱹᱡ ᱵᱮᱣᱦᱟᱨ ᱠᱟᱛᱮ ᱚᱰᱚᱠ ᱠᱮᱫᱟᱠᱚ, ᱟᱨ ᱥᱚᱦᱚᱨᱟᱜ ᱫᱤᱣᱟᱹᱨ ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱨᱮ ᱰᱟᱸᱜᱨᱤ ᱡᱮᱱᱟᱠᱚ᱾ ᱡᱤᱥᱩ ᱦᱚᱸ ᱩᱱᱠᱩ ᱥᱟᱸᱜᱮ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟᱭ; ᱩᱱᱤᱭᱟᱜ ᱢᱩᱠᱩᱴ ᱵᱮᱥ ᱡᱚᱡᱚᱢ ᱟᱨ ᱢᱟᱦᱤᱢᱟᱢᱟᱹᱭ ᱧᱮᱞᱚᱜ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ᱾ ᱚᱱᱟ ᱢᱩᱠᱩᱴ ᱢᱤᱫ ᱢᱩᱠᱩᱴ ᱵᱷᱤᱛᱚᱨ ᱨᱮ ᱟᱨ ᱢᱤᱫ ᱢᱩᱠᱩᱴ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ; ᱚᱱᱟ ᱮᱭᱟᱭ ᱜᱚᱴᱟᱝ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ᱾ ᱥᱟᱫᱷᱩ ᱠᱚᱭᱟᱜ ᱢᱩᱠᱩᱴ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱯᱟᱯᱩᱨ ᱥᱚᱱᱟ ᱛᱮ ᱛᱮᱭᱟᱨ, ᱟᱨ ᱤᱯᱤᱞ ᱠᱚ ᱛᱮ ᱥᱚᱡᱟᱣ ᱟᱠᱟᱱᱟ᱾ ᱩᱱᱠᱩᱭᱟᱜ ᱢᱚᱸᱦᱟ ᱢᱟᱦᱤᱢᱟ ᱛᱮ ᱡᱚᱡᱚᱢ ᱮᱫᱟ, ᱪᱮᱫᱟᱠ ᱡᱮ ᱩᱱᱠᱩ ᱡᱤᱥᱩᱭᱟᱜ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱪᱷᱟᱯ ᱨᱮ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟᱠᱚ; ᱟᱨ ᱡᱚᱠᱷᱚᱱ ᱩᱱᱠᱩ ᱩᱛᱷᱟᱹᱣ ᱮᱫᱟᱠᱚ, ᱟᱨ ᱥᱟᱵᱽ ᱠᱚ ᱢᱤᱫᱴᱟᱝ ᱛᱮ ᱥᱚᱦᱚᱨᱟᱜ ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱥᱮᱫ ᱥᱮᱱ ᱮᱫᱟᱠᱚ, ᱤᱧ ᱚᱱᱟ ᱧᱮᱞ ᱛᱮ ᱵᱮᱥ ᱟᱱᱚᱱᱫ ᱛᱮ ᱯᱩᱨᱟᱹᱣ ᱡᱮᱱᱟᱹᱧ᱾

> “Ergasii jalʼoonni waan isaan dhaban argan; ibiddis Waaqayyo biraa irratti baafamee isaan fixe. Kun Raawwii Murtii ture. Ergasii jalʼoonni akkuma qulqulloonni Yesuus wajjin tokkummaadhaan waggoota 1000 keessatti isaaniif qoodanitti fudhatan. Ibiddi Waaqayyo biraa isa jalʼoota fixe sunuma lafa guutuu qulqulleesse. Tulluuwwan caccaboo fi cicciramoon hoʼa cimaadhaan baqanii baqaqan; qilleensillee akkasuma, caccabbiin hundinuu ni gubate. Ergasii dhaalli keenya fuula keenya duratti baname, ulfina qabeessaa fi bareedaa; nus lafa hundumaa haaraa taate dhaalle. Hundi keenya sagalee guddaadhaan, ‘Ulfina, Alleeluyaa’ jennee iyynne.”

> “Aniis tiksoon tikseen jira, tiksoonni qabxii haaraa barbaachisummaa qabu kam iyyuu, kan isaan Macaafni Qulqulluun deggera jedhanii yaadan, utuu hin deggersin dura, warra isaan amanuu irratti sababa ga’aa qaban, warra ergaawwan hundumaa keessa turanii fi dhugaa yeroo ammaa hundumaa keessatti jabaatanii dhaabatan mariisuu qabu. Ergasii tiksoonni guutummaatti tokko ta’u; tokkummaan tiksoonnis waldaa irratti ni dhaga’ama. Karaan akkasii jedhu ani arge qoodamuu gaddisiisaa ni dhowwa; kanaanis bushaayeen gatiin guddaan qabu qoodamuu fi hoolonni tiksee malee bittinnaa’uu isaanii irratti balaa tokkollee hin jiraatu.”—

Achiis barruu kanaa keewwatoota shan dabalataadhaan xumurama; isaan kana immoo ani isiniif saanduqa keessa kaa’eera; sababiin isaas, keewwatoota shanan kunneen barruu sana keessaa fuulduratti Early Writings keessatti kan galan waan ta’aniif. Kanaafuu keewwatoota dhumaa shanan kana marsaa saanduqaatiin marfameera.

> Fulbaana 23ffaa, Gooftaan akka inni harka isaa yeroo lammaffaaf hafeetti saba isaa deebisee walitti qabuuf diriirse na argisiise; yeroo walitti qabamuu kana keessattis carraaqni dachaan cimsee taasifamuu akka qabu na beeksise. Yeroo bittinnaaʼuu Israaʼel rukutamee ciccirame; amma garuu yeroo walitti qabamuu kana keessatti Waaqayyo saba isaa ni fayyisa, ni hidhaaf. Yeroo bittinnaaʼuutti, dhugaa babalʼisuuf yaaliin godhame buʼaa xinnoo qofa qaba ture, waan xiqqoo yookaan homaa illee hin raawwanne; yeroo walitti qabamuu garuu, yeroo Waaqayyo harka isaa saba isaa walitti qabuuf kaaʼetti, yaaliin dhugaa babalʼisuuf godhamu buʼaa isaaf yaadame ni qabaata. Hundinuu hojii kana keessatti tokkummaan taʼuu fi hinaaffaadhaan hojjechuu qabu. Ani akka namni kam iyyuu fakkeenya amma walitti qabamuu keessatti nu bulchuuf yeroo bittinnaaʼuutti deebiʼee eeruun qaanii taʼe arge; yeroo sana Waaqayyo nuuf waan amma godhu caalaa homaa yoo hin goonee, Israaʼel matumaa walitti hin qabamu ture. Akkuma dhugaan lallabamee barbaachisaa taʼe, akkasuma barruutiin maxxanfamee baʼuunis barbaachisaa dha.

> “Gooftaan akka gabateen bara 1843 harki isaa tiin qajeelfame, fi kutaan isaa tokko illee akka hin jijjiiramne na agarsiise; lakkoofsonni sunis akkuma inni barbaadetti akka turan. Harki isaa lakkoofsa tokko tokko keessa dogoggora tokko irra akka turee fi isa dhokse, akka namni tokko illee hamma harki isaa irraa kaafamutti isa argu hin dandeenye.”

> “Ergasii ani waaʼee —‘Guyyaa Guyyaa’ ilaalchisee arge, jechi —‘aarsaa’ jedhamu ogummaa namaatiin itti dabalamee, barreeffamicha keessatti akka hin taane; akkasumas Gooftaan warra iyyoo saʼaatii murtii labsanitti ilaalcha isaa sirrii akka kenne arge. Yeroo walii galteen turetti, bara 1844 dura, jechuun ni dandaʼama harki caalaan isaanii ilaalcha sirrii waaʼee —‘Guyyaa Guyyaa’ irratti tokkummaan turan; garuu erga 1844 jalqabee, burjaajii keessatti, ilaalchonni biroon fudhatamanii, dukkannii fi burjaajiinis itti aananii dhufan.”

> “Waaqayyo yeroo akka bara 1844 irraa eegalee qorumsaa hin taane, yeroo immoo deebi’ee yoomiyyuu qorumsaa akka hin taane na argisiise.”

> “Ergasii ani namoonni tokko dogoggora guddaa keessa jiran agarsiifame; isaanis qulqulloonni yeroo ammaa dura Gooftaan dhufuu isaa dura gara Yerusaalem Moofaa deemuu qabu, kkf, jedhu. Ilaalchi akkanaa ergaa maleekaa sadaffaatiin hojii Waaqayyoo yeroo ammaa geggeeffamaa jiru irraa yaadaa fi fedhii qalbii namootaa deebisuuf qophaa’eera; yoo nuti gara Yerusaalem deemuu qabna ta’e, yeroo sana yaadni keenya uumamaan achuma ta’a, qabeenyi keenyas qulqulloota gara Yerusaalem geessuuf itti fayyadamuu dhaaf, hojiiwwan biraa irraa ni dhorkama. Ani sababiin isaan dogoggora guddaa kana keessa akka seenan dhiifaman isa kana akka ta’e arge; dogoggora isaanii waggoota hedduu darbaniif keessa turan hin himanne, hin dhiifnes.” Review and Herald, November 1, 1850.

Ni argitaa? Waaniin dubbachaa jiru ni beektuu?

Tole. Yoo keeyyata xumuraa shanan kana keessa yoo seenne, wantoota tokko tokko isa jalqaba keessatti kanneen irraa adda ta’an, kanneen Early Writings, fuula 74 keessatti argitan irraa garaa gara ta’an ni argitu.

IRRAA DHAGGEEFFATTOOTAA: Kanaafuu, ati wantoonni saanduqa keessa jiran kun warra jalqabaa taʼuu isaanii dubbattaa jirtaa?

Warriin saanduqa keessa jiran kun, keewwata shanan dhumaa barruu jalqabaa kanaa ti; saanduqni kunis isaan marsa. Keewwatni shanan kun dhuma irratti Early Writings, fuula 74 keessa kan argaman dha.

Garuu, kun yoom maxxanfame, yoom barreeffame? Sadaasa 1850.

Kanaaf, wantoota shanan kana keessaa wantoota jijjiiraman qubee furdaa keessatti kaa’eera. Kana keessatti jijjiiramni guutuun ni ta’a; sababni isaas, yeroo baay’ee hin fagaanne keessatti, bara 1851tti, kitaabni A Sketch of the Christian Experience and Views of Ellen G. White jedhamu ni maxxanfama, isaanis wantoota kana fuudhanii A Sketch of the Christian Experience and Views of Ellen G. White keessa ni galchu. Akkasumas as irraa [mataduree Review and Herald, Sadaasa 1850] gara A Sketch of the Christian Experience and Views of Ellen G. Whitetti, wantoota shanan kana irratti jijjiiramoonni gulaallii xixiqqoon tokko tokko ni raawwataman. Sana booddee immoo, A Sketch of the Christian Experience and Views of Ellen G. White bara 1851 irraa gara Early Writings bara 1882tti, jijjiiramoonni gulaallii dabalataa tokko tokko ni jiru; jijjiiramoonni gulaallii sunis Early Writings, fuula 74, walxaxaa kan godhanidha.

Kanaaf, keeyyattoota shanan kana keessatti kan barruu jalqabaa keessatti xumuran, keeyyata jalqabaa keessatti, “Fulbaana 23, Gooftaan na argisiise . . . ,” jedhu, sun ni jijjiirama.

ତାହା ପରବର୍ତ୍ତୀ ଅନୁଚ୍ଛେଦଗୁଡ଼ିକରେ: “ତାପରେ ମୁଁ ଦେଖିଲି . . .”; “ତାପରେ ମୁଁ ଦେଖିଲି . . .”; “ପ୍ରଭୁ ମୋତେ ଦେଖାଇଲେ . . .”; ଏବଂ, “ତାପରେ ମୋର ଦୃଷ୍ଟି ଆକର୍ଷିତ କରାଗଲା . . .”; ଏହି ବିଷୟଗୁଡ଼ିକୁ କିଛି ସାନା-ସାନା ସଂଶୋଧନ କରାଯାଇଛି।

Dhugaa Ijoo Kurnan Keewwata Kudha Sadii keessatti Mul’ifaman

Garuu, waanan isin akka argitan barbaadu keessatti keeyyata kudha sadii kana irraa barruu jalqabaa keessaa, isheen wantoota ijoo kudhan agarsiifteetti.

Amma immoo maaliif wantoota kana qubee jajjaboodhaan agarsiise akka ta’e nan yaadadha. Kun waan isaan jijjiiramuuf deeman waan ta’eef miti. Isin akka hubattanitti, ani waan tokko irratti xiyyeeffachaan jira; kutaa kudha sadi kana keessatti isheen kana akka agartetti isheetti mul’ifame . . . , kana akka agartetti isheetti mul’ifame . . . , kana akka agartetti isheetti mul’ifame . . . , kana akka agartetti isheetti mul’ifame. Yommuu wanti tokko isheetti mul’ifamu, isheen waa’ee isaa nuuf erga himtee booddee, wanti biraan kan isheen amma dura argiteetti dirqamaan walitti hin hidhanne isheetti mul’ifama: “Kana naaf mul’ifame . . . ; kana naaf mul’ifame . . . ; kana naaf mul’ifame . . . .”

Ati ofii ilaallee dubbisuu dandeessa; garuu, keessatti himata kudha sadii kana keessaa dhugaa ijoo kudhan isheedhaaf mul’ifame.

Kun waan ishee argisiifame kana. Waaʼee jaalala Waaqayyoo, waaʼee aarsaa, waaʼee warra dhukkubsatanif kadhannaa, waaʼee tajaajila Qulqulleessuu, waaʼee Dhaʼichoota Torban Dhumaa kanneen Bara Kuma wajjin walqabatan, waaʼee ifa haaraa, waaʼee walitti qabama bara 1844 boodaa, waaʼee hojii maxxansaa, waaʼee Chaartii 1843, waaʼee “Guyyuu,” waaʼee “yeroo” akka qormaataatti, fi waaʼee imala hajjii gara Yerusaalemitti ishee argisiifame. Yoo immoo of eeggannoodhaan dubbistan, kun yaaʼinsa yaadaa miti. Kun baayʼee, “Kana naaf argisiifame,” jedhee ibsama; isheenis waan ishee argisiifame galmeessiti; akkasumas waan ishee argisiifame keessaa wanti tokko wanta biraa wajjin dirqamaan walitti hidhata qaba jechuu miti. Kana hubachuu qabdu; sababiin isaas, akkuma isaan keewwatawwan kana walitti harkisanii fideen, yaada akka isheen waan dhugumaan hin dubbanne tokko dubbachaa jirtu uumuu jalqabu.

ሪቪው እና ሄራልድ፣ ኖቬምበር 1, 1850

Tole. Keewwata barruu shanan keessaa keewwata isa jalqabaa, isa nuti Sadaasa 1850 irraa ilaalaa jirru, hubadhaa.

> Fulbaana 23, Gooftaan yeroo lammaffaaf harka isaa diriirsee haftee saba isaa deebisee argachuuf akka taʼe na argisiise; yeroo walitti qabamaa kanaattis tattaaffiin dachaan cimuun akka barbaachisu natti mulʼise. Yeroo bittinnaaʼinaa keessatti Israaʼel rukutamee ciccirame; amma garuu yeroo walitti qabamaa kana keessatti Waaqayyo saba isaa fayyisee madaa isaanii ni hidhata. Yeroo bittinnaaʼinaa keessatti tattaaffiin dhugaa babalʼisuuf godhame buʼaa xiqqoo qofa qaba ture, xinnoo yookaan homaa illee hin raawwanne; yeroo walitti qabamaa keessatti garuu, yeroo Waaqayyo saba isaa walitti qabuuf harka isaa kaaʼe, tattaaffiin dhugaa babalʼisuuf godhamu buʼaa kaayyeffame ni qabaata. Hundinuu hojii kana keessatti tokko taʼanii hinaaffaadhaan hojjechuu qabu. Ani argadhe, yeroo walitti qabamaa kana keessatti nu bulchuuf fakkeenya bittinnaaʼinaatti deebisanii ilaaluun nama kam iyyuu biratti qaanii akka taʼe; sababiin isaas, Waaqayyo amma nuuf yeroo sana caalaa homaa yoo hin goone, Israaʼel gonkumaa walitti hin qabamu ture. Dhugaan akka lallabamutti, akkasumas barruu tokko keessatti maxxanfamee akka baʼus barbaachisaa dha.”—

ⴰⵣⵣⵓⵔ ⴰⵏⴳⴳⴰⵙ ⵙⴳ ⵡⴰⵙⴳⵎⵉⵔ ⵏⵏⵉ, ⵉⵏⵏⴰ: «ⵉⵍⵍⴰ ⴰⵎⵎ ⴰⴷ ⵜⵜⵓⵙⵙⴼⵙⵉⵔ ⵜⵉⴷⴻⵜ ⴳ ⵓⵙⴼⵔⵓ, ⴰⵎⵎ ⴰⴷ ⵜⵜⵓⵙⴽⵔⴰⵣ.» ⵉⵀⵢⵢⴰ. ⴰⵎⵎⵓⵙⵙⵓ ⴰⴷ ⴰⴷ ⵢⴻⵜⵜⵓⵢⵢⴰⴼ.

Keewwata shanan keessaa isa lammaffaa, kan “Gooftaan na argisiise” jedhu keessatti, akka ani sarara jala kaaʼe ni argitu.

—“Gooftaan akka agarsiiseetti, chaartiin bara 1843 harki Isaa irratti qajeelfamee akka ture, keessaa kutaan tokko illee jijjiiramuu akka hin qabne; lakkoofsonni sunis akkuma Inni barbaadetti akka turan. Harki Isaas lakkoofsa sana keessaa dogoggora tokko irratti akka turee isa dhoksee, namni tokko illee hamma harki Isaa irraa kaafamutti akka isa argu hin dandeenye.”—

Sababni ani kutaa afur armaan olii fuula kanaa jala sararreessuun koo, yeroo inni bara 1851 keessa A Sketch of the Christian Experience and Views of Ellen G. White keessatti irra deebi’ee maxxanfamutti, isaan jijjiirama gulaalaa ni qabaatu.

Tole. “Gooftaan na argisiise,” ni jijjiirama; “harka isaatiin” ni jijjiirama; “akka kutaan isaa tokko iyyuu hin jijjiiramne” ni jijjiirama.

Sana booda, keeyyata itti aanu keessaa qubee gurguddaadhaan ifatti mulʼifame [keeyyata afraffaa] fuula sana irratti akkana jedha,

—“Gooftaan yeroo akka inni bara 1844 irraa jalqabee qormaata hin taane natti argisiise; yeroo immoo lammata gonkumaa qormaata hin ta’u.”—

"Waaqayyo na argisiise," jechuun, sun ni jijjiirama. Wanti isaan waggaa itti aanu keessatti A Sketch of the Christian Experience and Views of Ellen G. White jedhamu keessatti godhan, keeyyata hima-tokko sana fudhatanii keeyyata isa duraa wajjin walitti ni maku. Isa keeyyata tokko ni godhu.

Garuu, akkasumas, yoo jechi tokko yookaan jechoonni muraasni qubee furdoo taʼaniin barreeffaman, jijjiiramoonni gosa biraa tokko tokko ni jiraatu; akkas jechuukoo maal akka taʼe immoo fakkeenya tokko isiniif nan kenna.

ᱟᱨ ᱛᱮᱥᱟᱨ ᱯᱮᱨᱟᱜᱽᱨᱟᱯ ᱨᱮ ᱱᱚᱣᱟ ᱢᱮᱱᱟᱜᱼᱟ,

—“Sana waaʼee —Guyyaa guyyaa’ wajjin wal qabatee akka jecha —aarsaa’ jedhu ogummaa namaatiin itti dabalame, matnicha keessattis kan hin qabamne taʼe arge; yeroo murtiin itti kennamu gaʼe jedhu kan labsan immoo ilaalcha isaa sirrii taʼe Gooftaan isaaniif kenne. Bara tokkummaan jiru ture keessatti, bara 1844 dura, jechuun ni dandaʼama hundinuu ilaalcha sirrii waaʼee —Guyyaa guyyaa’ irratti walii galanii turan; garuu erga 1844 booddee, burjaajii keessatti ilaalchotni biroon fudhatamanii, dukkannii fi burjaajiinis itti aananii dhufan.”—

Sana booddee fuula sanaa keessatti keewwata xalayaa jabeessame itti aanu [keewwata afraffaa] akkana jedha,

“Mośćidruwa mo aŋaŋko daß, Gwi zala 1844-ra talap test maŋaɔaŋ, ar gwi siŋaŋbo da test maŋaɔaŋ ko.”—

"Waaqayyo natti mul’ise," jechuun sun ni jijjiirama.

Wanti isaan bara itti aanu keessatti A Sketch of the Christian Experience and Views of Ellen G. White keessatti gochuu deeman, keeyyata hima tokko qofa ta’e sana fudhatanii keeyyata isa dura ture waliin walitti makuudha. Isaan isa gara keeyyata tokkootti jijjiiru.

Isaanis, “Gooftaan natti argisiise” jedhamu gara “Anis nan argifame” jedhutti jijjiiruuf jiru. Tolee? Keewwata lamaan sana keewwata tokko ni godhu, akkasumas bara 1851 keessatti gara, “Anis nan argifame,” jedhutti ni jijjiiru.

—“Achiis namoota dogoggora guddaa keessa jiran tokkootti nan agarsiifame; inniis qulqulloonni Gooftaan dhufuu isaa dura Yerusaalem moofaa dhaquu akka qaban, fi kkf, jedhu. Ilaalli akkanaa ergaa ergamaa sadaffaa jalatti hojii ammaa Waaqayyoo irraa yaadaa fi fedhii namaa fageessuuf kan qophaa’e dha; yoo nuti Yerusaalem deemuun nu irra jiraate, yaadni keenya uumamaan achuma ta’a; akkasumas qulqulloota Yerusaalem geessisuuf jecha qabeenyi keenya faayidaa hojiiwwan biroo irraa ni tura. Dogoggora guddaa kana keessa akka seenan itti dhiifamanis sababiin isaa, dogoggora isaanii waggoota hedduu darban keessatti keessa turan sana himatanii dhiisuu isaanii dhabuu isaanii akka ta’e nan arge.” Review and Herald, November 1, 1850.

Garuu, yeroo ati Early Writings bira geessu, isaan maal akka godhan ni beektaa? Isaan “I was also shown” jedhu ni dhiisu; achitti Early Writings keessatti keeyyata tokko keessatti akkana jechuun ni argama: “Yommuu walitti dhufeenyi 1844 dura turetti, hundi isaanii jechuun ni danda’ama ilaalcha sirrii waa’ee —Daily’ irratti walii galan turan; garuu 1844 irraa jalqabee, jeequmsa keessatti, ilaalchota biroon fudhataman, dukkannii fi jeequmsi immoo itti aane.” Isaan “I was also shown” jedhu dhiisanii, himni itti aanu immoo akkana jedhu: “time had not been a test since 1844.” Akkasuma tasuma yaadni kun, yeroo qorumsa hin taanee jedhu, wantoota ishee ifatti agarsiifaman keessaa tokko akka ture hin beektu. Ati kana akka inni kutaa ifa isheen Daily irratti qabdu keessaa tokkootti, ilaalchi sobaa jeequmsa uumu sana irratti, amanta.

Kun isa jalqabaa miti. Isin isa jalqabaa qabdu. Isa ilaalaa.

Tarkaanfii Itti Aanu (Tarkaanfii Lammaffaa)—1851 Muuxannoo fi Ilaalcha Kiristaanaa Ellen G. White Gabaabinaan Ibse

Ergasii kana jalatti, **A Sketch of the Christian Experience and View of Ellen G. White** kan bara 1851 maxxanfame ni qabdu; akkasumas, ibsa bal’inaan jijjiiramoota raawwataman ni qabdu, jijjiiramni baay’ee, baay’ee hiika guddaa qabuus jira.

Fulbaana 23, Gooftaan yeroo lammaffaaf harka isaa diriirsee hambaa saba isaa deebisee argachuuf akka hojjetu, yeroo walitti qabamaa kana keessattis carraan hojii dacha jechuun cimee itti fufuu akka qabu na argisiise [duraan—“showed”]. Facaasamuu keessatti Israa’el rukutamee cicciramee ture; amma garuu yeroo walitti qabamaa kana keessatti Waaqayyo saba isaa fayyisee hidhata isaanii ni hidha. Facaasamuu keessatti dhugaa babal’isuuf tattaaffiin godhame bu’aa xiqqoo qofa qaba ture, xiqqoo qofa yookaan homaa iyyuu hin raawwanne; walitti qabamuu keessatti garuu, yeroo Waaqayyo saba isaa walitti qabuuf harka isaa kaa’e, tattaaffiin dhugaa babal’isuuf godhamu bu’aa itti yaadame ni qabaata. Hundi isaanii hojii kana keessatti tokko ta’anii hinaaffaadhaan hojjechuu qabu. Ani, namni kam iyyuu amma yeroo walitti qabamaa kana keessatti nu bulchuuf fakkeenya facaasamuurraa fudhatuun dogoggora akka ta’e nan arge; sababni isaas, yoo Waaqayyo amma nuuf yeroo sana godhe qofa godhe, Israa’el matumaa walitti hin qabamu ture. [Removed: Dhugaan waraqaa tokko keessatti maxxanfamee ba’uun akkuma lallabamee barbaachisaa dha.] [Paragraphs Combined] Ani arge [duraan—“the Lord showed me”] akka chaartiin 1843 harka Gooftaatiin qajeelfame [duraan—“by His hand”], akka inni hin jijjiiramne; [duraan—“no part of it should be altered”] lakkoofsonni sun akkuma inni barbaade akka ta’an. Harki isaa isa irratti turee dogoggora lakkoofsota keessaa tokko tokko keessatti dhoksee ture, akka namni tokko iyyuu isa hin argineef, hamma harki isaa irraa kaafamutti.

“Ergasii ani waaʼee —Guyyaa hundumaa,’ jecha —aarsaa’ jedhamu akka ogummaa namaatiin keessatti dabalame, akka inni barruutti kan hin qabaanne, fi akka Gooftaan ilaalcha isaa sirrii warra iyya saʼaatii murtii labsaniif kenne nan arge. Yeroo walitti dhufeenyi jiru, bara 1844 dura, jechuun ni dandaʼama jechuun hundumtuu ilaalcha sirrii waaʼee —Guyyaa hundumaa’ irratti walii galanii turan; garuu erga bara 1844 irraa jalqabee, burjaajii keessatti, ilaalchota biraa fudhatamaniiru, dukkanni fi burjaajiinis isaan duukaa buʼe. [Keewwatoota Walitti Makaman] Ani akkasumas [Duraan—“Gooftaan natti argisiise”] yeroo bara 1844 irraa jalqabee qormaata akka hin taane, fi yeroo deebiʼee yeroo kam iyyuu qormaata akka hin taanee nan arge.] A Sketch of the Christian Experience and Views of Ellen G. White, ExV 61–62.

Yeroon Ergaa Malee Sadaffaa Waliin Hin Walqabanne

Ellen White mul’ata adda ta’e qaba turte; mul’atni sun dhuma irratti kan Early Writings keessatti argamu irraa addaa ture. Isheen mul’ata hedduu qabdi turte; garuu, mul’ata tokko keessatti waan tokko itti himame; keeyyata tokko itti himame, isheenis isa barreessite.

“ቡኤ ታና ዳንንቲ ሀናውና መልእክቲ ሲዛንቲ መላእክት ጋዓንዶ ዶምግዶ ቡኤ ሃይማኖ ባባይ ጊዳና ያዶ ጎይኖ ዶም ዴንጋዳንዳ ባሻንካዎ ናባ ዴንጋዳንዳ እስኪን እንዳይያ ያዶ ጋይሳና፤ አሳ ዴንጋዳንዳ ማላ ጌና ፈተና ኣይክናንዶ። ኣና ሄይሳና ኣማን ኣማን ዴንጋዳንዳ ዶምጋዶ ካይን ጊዳ ሐሰተኛ እንቅስቃሴ ያዶ ኣርኪያ እንዳይኖ፤ መልእክቲ ሲዛንቲ መላእክት ዴንጋዳንዳ ካይን ኣቲ ጉባላ ብርቱዓ እንዳይኖ ኣና ሄይሳና። ኣና ሄይሳና እዛ መልእክቲ ባላ መሠረታን ላይ ጋና ዴይሳንዶ እንዳይኖ፣ እዛን ኣቲ ብርታት ሃናና ዴንጋዳንዳ ኣይኖርባታንዶ፣ እዛ ጉማቲ ሃይላን ጎይናንዶ፣ ካያ ስራዋ ፈጽማንዶ፣ ጽድቅናን ውስጥ ኣህፃር እንዳይያ።” A Sketch of the Christian Experience and Views of Ellen G. White, ExV 48.

Achitti maal waa’ee maaliiti dubbachaa jirti? Ergaa Ergamaa Sadaffaa yeroo wajjin deebiinee walitti hidhachuu gonkumaa akka hin qabne, sirrii miti ree?

Ameen? Na wajjin jirtaa?

Kun eessa argattu? Eessa keessatti argama?

DHAGEEFFATTOOTA IRRAA: (Deebii hin jiru.)

DHAGGAA'IRRAA: Muuxannoo fi Ilaalcha Kiristaanaa Gabaabinaan.

Cuunfaa Muuxannoo fi Ilaalcha Kiristaanaa Ellen G. White, fuula 48, fuula 48.

Tole. Caqasni inni irratti mari’achaa jirru kan Review and Herald, Sadaasa 1850 irraa fudhatame eessa arganna; inni sun A Sketch of the Christian Experience and Views of Ellen G. White keessatti eessa jira? Egaa, inni kan argamu, yoo yaadannoo keessan keessatti duubatti deebitan, A Sketch of the Christian Experience and Views of Ellen G. White, fuula 61 fi fuula 62 irratti argama.

Mul’ata Kiristaanaa fi Ilaalchota Ellen G. White keessatti mul’ata fuula 48 irratti galmaa’e tokko qabdu; achiis mul’ata dhuma irratti Early Writings keessatti, fuulota 61 fi 62 irratti argamu qabda. Isaan fuulota 13 yookaan 14n wal irraa fagaattanii jiru, sirrii mitii?

Amma waa’ee Early Writings yommuu gaʼu maal gochuuf jiru? Isaan kutaa barruu fuula 48 irraa kana fudhatanii, ibsa ishee yeroo inni ammas qormaata akka hin taane jedhu sanaa battalumatti itti aansuun galchuuf jiru. Mulʼata lama walitti qindeessanii kaaʼuuf jiru.

Ati dubbachaa?

NAMA DHAGGEEFFATTOOTA KESSATTI JIRU: Eeyyee.

Ati hubattaa waan ani jedhu ni hordoftuu?

NAMNI DHAGA'AMAA KEESSAATTI YAAMAME: (Mirkaneessa.)

Tole, sababni isaa ani si irratti mirkaneeffannaa xiqqoo taʼe nan arga.

Tarkaanfii Dhumaa (Tarkaanfii Sadaffaa)—Barreeffamoota Duraa 1882

Tole. Amma, ani deebi’ee gara fuula 6ffaa keessaa yaadannoo keessanii dhufeera; amma immoo Early Writings irra deebitanii qabdu.

> Fulbaana 23, . . . Chaaritiin 1843 harka Gooftaadhaan qajeelfame akka ture, akka inni hin jijjiiramnes ani argeera; lakkoofsonni sun akkuma Inni isaan barbaade akka turan; harki Isaas isaan keessaa muraasa lakkoofsota keessatti dogoggora tokko irra akka turee fi dhoksee akka ture, kanaafis hamma harki Isaa irraa kaafamutti namni tokkollee isa argu akka hin dandeenye.

> Sana anii waaʼee “guyyaa guyyaa” (Daaniʼel 8:12) ilaalee, jechi “aarsaa” jedhamu ogeessa namaatiin dabalamee akka taʼe, barruu sana keessa kan hin jirre taʼuu isaa nan arge; Gooftaanis ilaalcha isaa sirrii warra iyyi saʼaatii murtii sana labsanitti kenne. Waldaan tokkoominaan utuu jirtuu, bara 1844 dura, jechuun ni dandaʼama harki caalaan isaanii ilaalcha sirrii waaʼee “guyyaa guyyaa” irratti tokko turan; garuu burjaajii bara 1844 irraa kaasee dhufe keessatti, ilaalchota biroos fudhatamaniiru; dukkanni fi burjaajiinis isaanii duukaa buʼe. Bara 1844 irraa jalqabee yeroo jechuun qoricha taʼee hin beeku, deebiʼees matumaa qoricha hin taʼu.

> “Gooftaan ergaa ergamaa sadaffaa deemuu fi ijoollee Gooftaatiin bittinnaa’aniif labsamuu akka qabu natti argisiise; garuu inni yeroo irratti hirkifamee fannifamuu hin qabu. Namoonni tokko tokko yeroo lallabuudhaan kaka’umsa sobaa tokko keessa seenaa akka jiran nan arge; garuu ergaan ergamaa sadaffaa yeroo irraa caalaatti jabaadha. Ergaan kun bu’uura mataa isaa irratti dhaabbachuu akka danda’u, isa jabeessuufis yeroo akka hin barbaadne nan arge; innis humna guddaadhaan ni deema, hojii isaas ni raawwata, qajeelinaanis ni gabaabfama.”

> “Sana ani warra dogoggora guddaa keessa jiran, jechuunis gara Yerusaalem Moofaa deemuun dirqama isaanii akka taʼe amananiitti qajeelfame . . .” Early Writings, 74-76.

Akkasumas kan barruu kana jajjabinaan agarsiisaniif sababiin isaa, kutaan barruu as jiru, bakka akkana jedhu keessatti, “. . . Tokkummaan yeroo turetti, bara 1844 dura, jechuun ni danda’ama hundi isaanii ilaalcha sirrii waa’ee ‘guyyaa-guyyaa’ irratti tokkummaadhaan turan; garuu burjaajii bara 1844 boodaa keessatti, ilaalchi biroon fudhatame, dukkanni fi burjaajiinis itti aananii dhufan. Bara 1844 irraa eegalee yeroon qormaata hin taane, deebi’ee immoo qormaata ta’ee hin beeku.” ati yaadachuu qabda jechuun, galmee jalqabaa mul’ata kanaa keessatti isheen duraan, “Ani agarsiifameera yeroo bara 1844 irraa eegalee qormaata hin taane,” jettee turte, innis keeyyata addaa ture. Wanti isheen waa’ee Guyyaa-guyyaa irratti maaltu isheef agarsiifame fi wanti waa’ee yeroo akka qormaataatti ta’uu isheef agarsiifame gidduutti garaagarummaan akka jiru mirkaneessitee turte; akkasumas keeyyanni itti aanu, kan Ergaa Ergamaa Sadaffaa wajjin yeroo walqabsiisuu dhabuu irratti dubbatu, mul’ata jalqabaa keessatti hin turre. Innis fuula 48 irratti Life Sketches keessatti ture malee, fuula 61 fi 62 irratti miti.

Garuu, yeroo ati gara *Early Writings* bara 1882 dhuftu, isaan walitti ni qindeessan; kanaafis, yeroo ati gara bara 1930mootaatti geessu, yeroo Adventizimii keessatti dukkana gadi fagoo keessa seentutti, Willie White yeroo ati waaʼee *the Daily* qorattu keessatti isa yeroo keessatti qorachuu akka qabdu ni jedhu—“Dhiifama, Willie, itti gaafatamummaan kee galmee seenaa sirrii *Spirit of Prophecy* kennuu kan ture siʼi. Ati isa *Spirit of Prophecy* mormee fashalsuu qabdu turte. Atis keessatti dhiyeessa kee *Early Writings*, fuula 75 irratti, maddoota jalqabaa tuffatte; maddoonni jalqabaa sun immoo yeroo ati falmii kana—*the Daily* keessatti haala yeroo keessatti ilaalamuu qaba jedhu—*Early Writings*, 74 irraa kaasite, kun guutummaatti soba akka taʼe ni jedhu.”—Kun soba dha! Galmeen *Spirit of Prophecy* isa deeggaruu hin dandaʼu. Seenaa yeroo sanaatis isa deeggaruu hin dandaʼu.

Tole. Qabxiin 1ffaa irratti, Obboleettii White akka jedhuutti, Early Writings, 74 keessatti waaʼee “Daily” ilaalcha sirrii taʼeertu jira. Mormiin guddaan seenaa keessatti boodarra dhiyaate inni ijoon, yeroo kutaa sana Early Writings, 74 keessatti qorattan, haala yeroo murteessuutti isa kaaʼuu qabdu jedhuudha. Mormiin sun sobaadha; sirrii miti!

Kanaaf, amma qajeelcha sirrii waaʼee Guyyaa hunda dhiʼaatu tokko qofa akka jiru irratti hafneerra. Tolee? Garuu, yaada tokko dabalataa keewwata kana keessaa ni ilaalla.

“Inni, ‘Fulbaana 23ffa, Gooftaan natti argisiise . . . .’ jedha.” Fulbaana 23ffa, yoom? 1850: “Fulbaana 23ffa, 1850, Gooftaan natti argisiise.”

Inni maal agarsiise?

Tole wantoota inni ishee argisiise keessaa tokko akka taʼe, bara 1844 jalqabee ilaalchi biraa waaʼee “Daily” jedhu fudhatamaa dhufee jira.

Fulbaana 23, 1850tti Gooftaan na agarsiise . . . . Yeroo tokkummaan turetti, 1844 dura, jechuun ni danda’ama hundi isaanii ilaalcha sirrii waa’ee “Guutuu Guyyaa” irratti tokko turan; garuu 1844 irraa jalqabee, burjaajii keessatti, ilaalchi biroon fudhatamee, dukkannii fi jeequmsi itti aanan. The Review and Herald, Sadaasa 1850.

Bitooteessa 1850 “Guyyaan Guyyaa” Mana Qulqullummaa Lafa irraa ti

Kanaaf, jala fuula 6 irratti keeyyata tokko qabdu; innis Review and Herald, Bitootessa 1850 irraa kan fudhatame dha, akkasumas barruu Daawit Arnood ti.

> “Inni [Daani’el] humna cun ishee cun cunqursaa san arga — ‘Mootii moototaa irratti kaʼee dhaabbata;’ akkasumas aarsaa guyyuu guyyuudhaan dhiʼeeffamu hundumaa, kan Siinaa irratti hundeeffamee hanga Sanyiin dhufutti guyyaa guyyaadhaan eegamuuf seera qabeessa ture, akka dhaabbatu godha. Asitti Kiristoos inni dhugaa, yookaan aarsaa guddaan isa fakkeenya guutuu taʼe, loltoota Roomaatiin ajjeefame. Kanaaf, Roomaadhaan — ‘aarsaan guyyaa guyyaa irraa fudhatameera,’ iddoon mana qulqullummaa isaa immoo yeroo Tiitoos, ajajaa lolaa Roomaa tokko, magaalaa Yerusaalemii fi mana qulqullummaa Waaqayyoo, isa of keessaa qabu — ‘mana qulqullummaa’ sana, barbadeessetti gadi darbame. Asitti raawwatamuun dubbii raajii Kiristoos jalqabe. ‘Isaanis qara mootummaa goraadeedhaan ni kufu; saba hundumaatti boojiʼamanii ni geeffamu; Yerusaalem immoo HANGA YEROO SABOOTAA GUUTAMUTTI saboota kaaniin ni miillame.’ Luqaas 21:24.” David Arnold, Review and Herald, Bitooteessa 1850, Volume 1, Number 8.

Barruu kana keessatti Daawit Arnoald akka barsiisutti, “Daily” inni Kitaaba Daani’el keessatti ibsame sun iddoo qulqulluu Yihuudotaa Yerusaalem keessatti argamu kan Roomaan Waaqeffannaa-buutummaan bara AD 70 keessatti irraa buqqifte dha.

Fulbaana 1850 “Guyyaa Guyyaa” tajaajila Iddoo Qulqullummaa Kiristoos ti.

Achiis, Fulbaana 1850 keessatti, waggaa walfakkaataa sana keessa—akkuma karaa biraatiin, bara 1850 keessatti gulaalaan Review and Herald eenyu ture? Maqaan isaa James White dha.

Kanaaf, James White Fulbaana bara 1850 keessa, mata-duree Crosieriin barreeffame tokko maxxanse; innis “Daily” tajaajila Qulqullina Mana Qulqullummaa Kiristoosiin bakka bu’a jedhee barsiisa.

Amma, James White kallattiin kana kallattiin barsiisu hin jedhu; garuu namoonni ibsa keessaa ka’umsa fudhatanii, inni kana barsiisaa jira jedhu. Anis maaliif kanaan jedha? Sababni ani kanaan jedhu isa kanaaf: Fulbaana bara 1850 keessatti, Obboleettii White akka jettetti, bara 1844 irraa eegalee ilaalchawwan biraa waa’ee Daily irratti dukkanaa fi jeequmsa keessatti fudhataman, jeequmsis itti aansee dhufe.

Yaad-rimeewwan lamaan kun [Arnold fi Crosier] ilaalcha Piyoonerotaa kan “Daily”n amantii waaqeffannaa tolfamaa taʼe miti.

Fuula 7 irratti immoo keewwata lamaan barruu Crosier irraa fudhatamtan ni qabaattu; achitti inni “Daily” tajaajila Mana Qulqullummaa Kiristoos taʼuu isaa irraa xumura kaasu.

> “—Iddoon Qulqullummaa Isaa ni gatame;” Daani’el 8:11. Gatuun kun bara mootummaa Roomaa keessatti fi karaa humna Roomaatiin taʼe; kanaafuu, Qulqullummaan barruu kanaa lafa, yookaan Falasxiin miti; keessaa inni duraa kufaatii keessatti, waggaa 4,000 ol dura ni gatame; inni lammataas boojiʼamuu keessatti, taatee kutaa kanaa dura waggaa 700 ol ni gatame; kana keessaa tokko illee karaa mootummaa Roomaatiin miti.

> “Iddoo Qulqullummaan gad darbatame isa Roomaan of guddisse, inniis Angafa maccaa ture, jechuunis Yesuus Kiristoos dha; Phaawulos immoo Iddoo Qulqullummaan Isaa samii keessa akka jiru barsiisa. Ammas, Daani’el 11:30–31, —Dooniin Kiitiim isa irratti ni dhufu; kanaaf inni ni gadda, ni deebi’a, kakuu qulqulluu (Kiristaanummaa) irratti dheekkamsa (ulee ittiin adabamu) ni qaba; akkasumas ni godha; inni illee ni deebi’a, warra kakuu qulqulluu dhiisan (lubootaa fi episqophoota) wajjin walii gala ni qaba. Humnoonnis (sivilii fi amantii) isa cinaa ni dhaabbatu, isaanis (Roomaa fi warra kakuu qulqulluu dhiisan) Iddoo Qulqullummaa humnaa ni xureessu.’ Kun Roomaa fi ergamoonni Kiristaanummaa waliin xureessan maali ture? Walitti dhufeenyi kun —kakuu qulqulluu’ irratti hundaa’e; isaanis Iddoo Qulqullummaa kakuu sanaa xureessan; kana gochuus akkuma maqaa Waaqayyoo xureessuu danda’anitti danda’u turan; Ermiyaas 34:16; Hisqi’el 20; Miilkiyaas 1:7. Kunis maqaa Isaa xureessuu yookaan arrabsuu wajjin tokko ture. Hiika kanaan bineensi —siyaasaa-amantii’ kun Iddoo Qulqullummaa xureesse, (Mul’ata 13:6), iddoo isaa samii keessa jiru irraas gad isa darbate, (Faarfannaa 102:19; Ermiyaas 17:12; Ibroota 8:1–2) yeroo isaan Roomaa magaalaa qulqulluu jedhanii waamanitti, (Mul’ata 21:2) achittis Phaaphaasii maqaa, —Gooftaa Waaqaa Phaaphaasii’, —Abbaa Qulqulluu’, —Mataa Waldaa’, fi kkf., jedhuun teessisanitti; achittis mana —Waaqayyoo’ sobaa keessatti, inni waan Yesuus dhugumaan Iddoo Qulqullummaa Isaa keessatti hojjetu hojjechuudhaaf of mul’isa; 2 Tasalonqee 2:1–8. Iddoo Qulqullummaan miilla jalatti dhidhiitameera (Daani’el 8:13), kunis akkuma Ilmi Waaqayyoo dhidhiitameetti dha. (Ibroota 10:29.)” O. R. L. Crosier, —The Sanctuary’, Review and Herald, Fulbaana, 1850.

Loogikii James White

Maqaan kunoo yoo inni caalaatti beekuu isaa beekee, Jeyims Waayit barruu kana maxxansaa? Sababni isaa, yaadannoo keessan keessatti “Loojikii Jeyims Waayit” jedhamee argamuudha.

Wanti jalqabaa booddee Abdii Citee sanaa maxxanfame *A Word to the Little Flock* jedhama; namoonni sadii maxxansa sana keessatti barreessitoota turan immoo James fi Ellen White akkasumas Joseph Bates turan. Wanti jalqabaa namoota karaa sana irratti itti fufanii duukaa bu’aniin Onkoloolessa 22, 1844 booddee maxxanfame barruu kana ture; barruu kana keessattis Obboleettiin White ilaalcha Crosier ni deeggarte—ilaalcha isaa waa’ee *Daily* miti, garuu ilaalcha isaa waa’ee Kristos Iddoo Qulqulluu keessaa gara Iddoo Hundumaa Caalatti Qulqulluuutti darbuu isaa.

Hubadhaa, kun Obboleettii White dha. Kunis sababii James White barruu Crosier maxxansuuf fedhii qabaatuuf; akkana jedha,

“Akkuma Manni Qulqullummaa dhuma guyyoota 2300tti qulqulleeffamu Mana Qulqullummaa Yerusaalem Haaraa, isa Kiristoos tajaajilaa taʼe, akka taʼe nan amana.”—kun Ellen White dha—“Gooftaan mulʼataan na argisiise, waggaa tokkoo ol dura, akka Obboleessi Crosier waaʼee qulqulleeffamuu Mana Qulqullummaa fi kkf irratti ifa dhugaa qaba ture; akkasumas akka fedhiin Isaa Obboleessi C. ilaalcha inni nuu kenne Day-Star, Extra, February 7, 1846 keessatti barreessuudha. Ani guutumaan guutuutti Gooftaadhaan aangoo kennameefii, Extra sana qulqulloota hundumaaf akka gorsu nan dhagaʼa.”

“Kotaan kun sararoonni kun siif, akkasumas ijoollee qaalluu isaan dubbisuu danda’an hundumaaf eebba akka ta’an nan kadhadha.” A Word to the Little Flock, May 12, 1847.

Kanaafuu, namoonni hamma har’aatti illee, seenaa barreessitoota ammayyaa tokko tokko keessaa warri Adventizimii keessatti argaman akkana jedhu: “Mee achi ilaalaa. Ellen White barruu Crosier irratti eebba waliigalaa ishee guutuu kenniteetti; kanaafuu, wanti Crosier waa’ee Daily jedhee, jechuun tajaajila Qulqullicha Kiristoos, dhugaa ta’uu qaba.” Isaan kana yeroo jedhanitti, seenaa garagalchaa jiru; sababiin isaas, barruun Crosier kutaa saddeet of keessaa qaba ture; fi jalqabuma irraa kaasee Adventistoonni akka hubatanitti, kutaan isaanii keessaa afur dukkana guutuu turan, innis Adventizimii keessatti gonkumaa, gonkumaa, gonkumaa irra deebi’amee hin maxxanfamne.

Akka fakkeenyaaf, barruu sana keessatti ilaalchawwan isaa keessaa tokko, yeroo Yesus deebi’u waggoonni kuma tokko nagaa akka jiraatan ture. Adventistoonni kana hin amanani, yeroo kamittiyyuu hin amanne. Hubannoon sun hubannoo William Miller diddeedha; kunis dhugaa hubachuuf William Miller karaa sirrii irra akka ture agarsiisa. Barsiisni sun barsiisoowwan hubannoo Milleriitiin kallattiidhaan faallaa ta’an keessaa isa tokko dha.

ᱛᱚ, ᱡᱟᱦᱟᱱ ᱠᱨᱳᱥᱤᱭᱟᱨ ᱱᱚᱣᱟ ᱟᱴᱷ-ᱵᱷᱟᱜ ᱟᱞᱮᱠᱷᱟ ᱵᱟᱦᱨ ᱮᱢᱚᱜᱼᱟ, ᱩᱱᱠᱩ ᱮᱠᱮᱱ ᱮᱛᱮ ᱛᱮᱜ ᱵᱩᱡᱷᱟᱹᱣᱟ ᱡᱮ ᱱᱚᱣᱟ ᱟᱴᱷ ᱵᱷᱟᱜ ᱢᱮᱱᱛᱮ ᱯᱩᱱ ᱵᱷᱟᱜ ᱫᱚ ᱯᱩᱱᱨᱢᱩᱫᱨᱚᱱ ᱞᱟᱹᱭᱟᱠ ᱵᱟᱹᱱᱩᱜᱼᱟ।

Garuu, Jeems Wiitiin kutaa Kiroosiyeer keessatti “Daily” tajaajila Iddoo Qulqulluu Kiristoos taʼuu irraa xumura baasu sana ni maxxansa; garuu, inni kutaa afur sana qofa irra deebisee maxxansuuf deema. Kutaalee afur kan biroo irra deebisee maxxansuuf hin deemu. Garuu, Jeems Wiitiin kutaalee afur Kiroosiyeer sana irra deebisee maxxansuuf, maxxansa lama keessatti isa maxxansuu qaba. Inni Fulbaana 1850 keessatti yeroo lama isa maxxansuu qaba ture.

Bara 1850 keessa maxxansa isaa Review and Herald keessatti iddoon gahaan hin turre; kanaafuu, mata-duree Crosier waaʼee Kiristoos Iddoo Qulqulluu irraa gara Iddoo Hundumaa Caalaa Qulqulluutti ceʼuu isaa irratti barreesse hunda akka galchuu dandaʼuuf, bara 1850 keessa jiʼa Fuulbanaa keessatti maxxansa Review and Herald lama maxxanse.

Amma, Gerard Damsteegt irraa akka hubattanitti, inni madaallii seena-qabeessaa kana kennaa jira: Adventistoonni yeroo hunda akka beekan, barruulee Crosier keessaa kutaan tokko dogoggoraa akka turee fi irra deebiʼamee maxxanfamuu akka hin dandeenye.

“Inni [Ellen Harmon] akkana jette: —Gooftaan mul’ataan na argisiise, waggaa tokkoo ol dura, obboleessi Crosier waa’ee qulqulleessuu Mana Qulqullummaa, fi kkf irratti ifa dhugaa qabaachuu isaa; akkasumas obboleessi C. ilaalcha inni Day Star Extra, Guraandhala 7, 1846 keessatti nuuf kenne sana barreessuun fedhii Isaa akka ta’e. Ani Extra sana qulqulloota hundumaaf akka dhiheessuuf Gooftaadhaan guutummaatti aangoo qabaachuu koo nan dhaga’a’ (Xalayaa. E. G. White irraa gara Curtisitti, Word to the Little Flock, 12). Adventistoonni Guyyaa Torbaffaa ibsa kana yeroo baay’ee akkana jechuun hiiku turan: dhiheessiin Crosier dogoggora irraa bilisa hin turre; garuu falmiin isaa guddaan kan fakkeenya-gosaatiin dhihaate sirrii ture. Maxxansi irra-deebiin barruu sanaa kutaa isaan sirrii hin ta’in jedhan hambise.” P. Gerard Damsteegt, Foundations of the Seventh-day Adventist Message and Mission, 125.

ᱩᱱᱤᱭᱟᱹ ᱟᱨ ᱡᱚᱦᱚᱸᱱ ᱯᱩᱨᱱᱚ ᱫᱚᱞᱤᱞ ᱫᱚ ᱯᱩᱱᱨᱢᱩᱫᱨᱚᱱ ᱠᱚ ᱫᱟᱲᱮ ᱭᱮᱫᱟᱭ ᱛᱟᱦᱮᱸᱠᱟᱱᱟ

Amma immoo, fuulaa itti aanutti W. A. Spicer dhimma isumaaf ragaa kennaa jira: isaan yeroo hunda barruuleen Crosier dogoggora akka of keessaa qaban ni beeku turan, kutaaleen afur sunis deebi’anii gonkumaa hin maxxanfamne.

“Nama gaddisiisaatiin dubbachuun, Crosier dargaggaan ifa dhugaa Sanbataa keessatti yeroo xinnoo qofa adeeme. Booda inni barsiisa mana qulqullummaa, isa ijaaruu keessatti gargaare, in morme. Obboloonni keenya hojii jalqabaa keessatti ibsa isaa waaʼee mana qulqullummaa yeroo hedduu barruulee isaanii keessatti irra deebiʼanii maxxansan; garuu galmee isaa guutuu matumaa irra deebiʼanii maxxansuu hin dandeenye. Isaan keessatti inni ibsa mana qulqullummaatti yaada tokko tokko waaʼee bara dhufu dabalatee ture—mootummaa yeroo muraasaa lafarratti argamu, yeroo Dhufaatii Lammaffaatti bara ulfina qabeessa tokko lafa kana irratti taʼuun. Wantoota kana obboloonni keenya yeroo hundumaa ni dhiisan. Barsiisonni kun waaʼee bara dhufuu sanaa guutummaa naannichaa keessatti yeroo sana babalʼatanii turan. Barsiisni sun ergaa dhufaatii isa ifa taʼe wajjin matumaa hin walsimu ture; shakkii tokko malee raacitichi dogoggoraa kun dargaggoota irraa gara fagaatutti geessuudhaan dhugaa Sanbataa fi mana qulqullummaa irraa isaan kaase. Yeroo gabaabaa keessatti inni sochii keenya jalqabaa irratti mormii hadhaaʼaa taʼetti garagale.” W. A. Spicer, Review and Herald, December 14, 1939

Yaadni guddaan, namoonni yeroo ammaa kun jiran tokko tokko kan raggaasisa Obboleettii White barruu Crosier A Word to the Little Flock keessatti kenne fudhatan, namoota akka Heidi Heikes, Heidi Heikes kitaaba gowwummaa isaa isa waa’ee “Daily” tajaajila Iddoo Qulqulluu Kiristoos ta’uu jedhu barreesse fakkaatan, kana akka tokkoo keessaa mormii isaa godhatu.

Namoonni waan kana godhan dhugaa seenaa tuffachaa jiru. Isaan mata dureewwan Crosier hundumaa irra deebi’anii maxxansuu matumaa hin dandeenye. Kana malees, deggeraan Ellen White kitaaba *A Word to the Little Flock* keessatti kennite inni guutummaatti ilaalcha Crosier hundumaa irratti raggaasuu dha jechuun cimsuun, Adveentistoonni bara kuma tokkoo nagaa ni dhufa jedhanii amanan jechuu irratti cimsuudha. Innis falmii gowwummaa ti.

Seenaa sobaa ti; kunis namoota gowwoomsuuf, akkasumas jeequmsaa fi dukkana uumuuf raawwatama.

Kanaaf, isin seenaa barreessitoota lama qabdu; Spicer inni du’ee fi Damsteegt inni ammallee jiraatu; garuu ani isiniif mirkaneessa, Spicer yookaan Damsteegt, isaan keessaa tokko illee, waan ani dhiheessu kana irratti ana waliin walii hin galu. Eeyyee, hin galu. Kanaafuu, isin seenaa barreessitoota lama kan wal morman ta’an, waan ani isinitti himaa jiru irratti walii galan qabdu. Deeggarsa Ellen White maqaa Crosieriin barruu sanaaf kennite irraa, wanti achi keessa jiru hundinuu mudaa tokko illee hin qabne jechuun hiika kennuuf sababiin tokkollee hin jiru.

Advent Review—Volumi 1, Auburn NY, Lakkoofsa 3

Advent Review—Jildii 1, Auburn NY, Lakkoofsa 4

አድቬንት ሪቪው—ቅጽ 1፣ ኦበርን ኒው ዮርክ፣ ልዩ ቁጥር

Yeroo James White Fulbaana bara 1850 keessatti barruu Crosier kan The Review and Herald maxxansuu jalqabe, sun Jildii 1, Lakkoofsa 3 ture.

Garuu inni hundumaa isaa Jildii 1, Lakkoofsa 3 keessatti galchuu hin dandeenye; kanaafuu, barruu sana Jildii 1ffaa The Review and Herald, Lakkoofsa 4 keessatti xumure. Kana immoo yoom godhe? Fulbaana bara 1850 keessatti.

Egaa, Fulbaana bara 1850 keessatti maaltu taʼe? Obboleettiin Waayit mul’ata tokko keessatti akkana jette: “Fulbaana 23, 1850 Gooftaan na argisiise . . . . Yeroo tokkummaan turetti, bara 1844 dura, jechuun ni danda’ama hundi isaanii jechuun ni danda’ama ilaalcha sirrii waa’ee ‘Daily’ irratti tokkummaan turan; garuu erga 1844 jalqabee, jeequmsa keessatti, ilaalchawwan biroon fudhatamanii, dukkannii fi jeequmsi itti aanan. The Review and Herald, Sadaasa 1850.”

Abbaan manaa ishee eenyu ture? Inni gulaalaa The Review and Herald ture.

Kanaaf, yeroo niitiin isaa, “Yaaqoob, ani waan Gooftaan naaf amma iyyuu dubbate ni beektaa? Nu ilaalchota ‘Daily’ warra hubannaa Pioneeronni jedhu, akka ‘Daily’ waaqeffannaa tolfamaa taʼe sanaa faallessan beeksisuu hin qabnu jedhamnee natti himame; sababiin isaas inni dukkanaa fi jeequmsa fideera,” jetteen maal godhe?

Kanaaf, Jeyms Wiiti maal godhe? Inni Fulbaana bara 1850 keessatti Review and Herald biraa maxxanse; ji’a tokko keessatti sadii. Innis Volume 1, Special Edition jedhamee waamama.

Inni maal hojjete? Barruu Crosier irra deebi'ee maxxanse; wanta Crosier waa'ee “Daily” jedhe immoo irraa haqe!

ଓ ଭାଇମାନେ ଓ ଭଉଣୀମାନେ, ଏହା ଏକ ଐତିହାସିକ ପ୍ରମାଣ ଯେ ଜେମ୍ସ ଓ ଏଲେନ୍ ହ୍ୱାଇଟ୍ ବୁଝିଥିଲେ ଯେ “ଡେଲି” ବିଷୟରେ କ୍ରୋସିଅରଙ୍କ ମତ ଭୁଲ ଥିଲା ଏବଂ ଏହା ଅନ୍ଧକାର ଓ ଅସ୍ପଷ୍ଟତାକୁ ଆଣିଥିଲା।

Eenyu waaʼee guyyoo hundaatiin ilaalcha Crosier maal ture? Inni tajaajila Iddoo Qulqulluu Kiristoos ture jedhee amana.

Kanaaf, Early Writings, 74 keessatti yeroo isheen, “Fulbaana 23, Gooftaan akka na argisiiseetti, Milleritootni waa’ee Daily ilaalcha sirrii qaban ture” jettetti, ragaan seenaa mul’isu, Milleritootni akka hubatan—

Amma, obbolootaa fi obboleettota, obbolootaa fi obboleettota, dhugaa kana hin darbiinaa: Kun maalidha? Fulbaana 1850 keessatti Obboleettii White erga bara 1844 irraa jalqabee ilaalchawwan biroon waaʼee “Daily” fudhatamanii akka turan itti mulʼifame; Caamsaa 1850 keessatti Arnold “Daily” iddoo qulqullaaʼaa Yihudootaa akka taʼe dhiyeesse; Fulbaana 1850 keessatti kutaan 1 keessaa 2 barruu Crosier maxxanfame, keessatti dhiyeessiin isaa waaʼee “Daily” tajaajila iddoo qulqullaaʼaa Kiristoos akka taʼe of keessaa qaba; Fulbaana 1850 keessatti kutaan 2 keessaa 2 barruu Crosier maxxanfame; Fulbaana 1850 keessatti barruun Crosier irra deebiʼamee maxxanfame, garuu ilaalchi isaa waaʼee “Daily” keessaa baafame? Maaltu adeemaa jira?

Waggaauma barauma 1850 kana keessatti Chaaritiin kun qophaaʼe ni argina; Chaaritiin kun waaʼee Isa Guyyaa Guyyaadhaan maal jedha? “Bulchiinsa Phaagaanaa yookaan ISA GUYYAA GUYYAADHAAN irraa fuudhame. Dan. 11:31 508.”

Ellen White namoota warri Iyya Sa’aatii Murtii kennan waa’ee “Daandii Guyyaa” maal akka ta’e ni beekti turte. Yommuu isheen ilaalcha sirrii qabaachuu isaanii jettu, ilaalchi sirriin inni akka mootummaa Waaqeffannaa ta’e kan irraa fudhatame bakka bu’u, “Daandiin Guyyaa” Waaqeffannaa bakka bu’a, akka ta’e ni beekti turte.

Akkasumas bara 1850 kana keessatti, galmeen seenaa isheen barsiisa “Daily” tajaajila Iddoo Qulqulluu keessatti Kiristoosin agarsiisu jedhamu didde, abbaan manaa ishees didde, jechuun ni mirkaneessa; kun immoo barsiisa Dhaabbanni Qorannoo Macaafa Qulqulluu Waldaa Adventistii Guyyaa Torbaffaa deggeru dha. Innis barsiisa tajaajiltoonni of-deggaran, akka Heartland fi Steps to Life, deggeran dha. Innis barsiisa dukkanaa fi burjaajii fide dha.

ⴷⴰⵖⴰ, ⵎⵎⴽⵜⵉⵜ ⵅⴼ ⵡⴰⵢⴰ ⵢⴻⵜⵜⵓⴰⵎⴰⵍⴰⵏ ⵅⴼ ⵜⴰⴽⴰⵔⴹⴰ ⵏ 1850. ⴰⵢⴰ ⵢⴻⵍⵍⴰ ⴷⵉ ⵡⴰⵢⵢⵓⵔ ⵏ ⵏⵓⵡⴰⵏⴱⵉⵔ 1850. ⴷ ⴰⵢⴰⴷ ⵏⵏⴰⵜ ⵡⴰⵢⵢⵓⵔ ⴰⵏⵏⴰⵖ ⴳ ⵜⴻⵔⵥⴰ ⵏⵏⴻⵙ ⵜⴰⵎⵓⴽⵔⵉⵙⵜ ⴰⵏⵏⴰ ⵜⴻⵙⵙⴻⴽⵍⴻⵙ, ⵜⴰⵏⵏⴰ ⴰⴷ ⵜⴻⵣⵔⵉ ⴳ ⵓⵎⵀⴰⵍ ⵏⵏⴻⵙ ⵙⴳ 1851, ⵉⵏⵏⴰ ⴷⵉ 1882 ⵜⴻⵡⴹⴰ ⵙ Early Writing, ⴳ ⵡⴰⵢⵢⵓⵔ-ⴰ, ⴳ ⵡⴰⵢⵢⵓⵔ-ⴰ ⵏⵏⴰⵖ, ⴳ ⵏⵓⵡⴰⵏⴱⵉⵔ 1850. ⵢⴻⵏⵏⴰ,

“Wiixata mootummaa gara Dorchester, iddoo obboleessa keenya jaallatamaa Nichols fi maatiin isaa jiraatanitti deebine.”

Asitti ol ka’an [Chaartii bara 1850, golee mirgaa gubbaa agarsiisaa], “Otis Nicholsiin maxxanfame, Dorchester, Massachusetts.” Tole? Isheen waa’ee kanaa dubbattee jirti, sirrii? Ni argituu, Chaartii kana?

—“Achitti Waaqayyo halkan sana keessatti mul’ata baay’ee nama hawwatu naa kenne; irra caalaan isaa barruu keessatti ni argitu. Waaqayyo chaartii tokko baasuuf barbaachisummaa isaa natti agarsiise. Inni akka barbaachisu nan arge; dhugaan gabatee irratti ifatti kaa’ame hojii guddaa akka hojjetu, lubbuuleenis gara beekumsa dhugaatti akka dhufan ni godha jedheen arge.” Manuscript Releases, lakkoofsa 15, 210 November, 1850.

Ishiin mana Nichols Dorchester keessa jiru keessatti mul’ata argite—kun hundinuu Chaartii kana irratti jira—akkana jechuun, “Ati chaartii tokko qopheessuu qabda.”

Akkamitti kaarticha ilaalchisee maal jetti? Isheen isa akkamitti ibsiti?

Habakkuuk 2 ilaalaa dhaqaatii, “Chaartii tokko baasuun barbaachisaa taʼuu isaa nan arge,” innis maal gochuu ture? Inni barbaachisaa ture, “dhugaan gabatee irratti ifatti akka kaaʼamuuf.” Habakkuuk 2, lakkoofsa 2, “Waaqayyos deebisee naan jedhe, Mulʼata sana barreessi; gabatee irrattis ifa godhi, . . . .” jedha. Isheen Chaartiin Otis Nichols 1850 kun, kan Dorchester, Massachusetts keessatti maxxanfame, akkuma isheen The Great Controversy keessatti Chaartiin 1843 raawwii Habakkuuk taʼuu isaa jettu, raawwii Habakkuuk akka taʼe dubbachaa jirti.

Tole, kana argitaa? Yeroo isheen mul’ata kana argatte ni argitaa? Yeruma wanti kun adeemaa turetti: “Fulbaana 23, Gooftaan na argisiise . . . . barsiifanni Waa’ee Guyyaa Guyyaa akka hojii Manna Qulqullummaa Kiristoosiitti ilaalamu dukkanaa fi jeequmsa fida,” jedhametti, abbaan manaa ishees battaluma sanatti barruu sana irra deebi’ee maxxanse, keeyyata lamaan sana immoo keessaa baase. Sana booda hanga bara 1931tti keessatti Adventizimii keessatti irra deebi’ee hin maxxanfamne; yeroo sana Willie White isa irra deebi’ee maxxansetti, barruu xixiqqaa inni maxxanse sana keessatti ragaa sobaa tokko qaba ture. Kunis mirkaneeffamee agarsiifamuu ni danda’a.

Amma immoo waaʼee yeroo kanaa wal fakkaataa taʼe irraa wanta tokko isiniif dubbisuu nan barbaada, caqasaa dheeraa tokko. Kunis gaafa Sadaasa 27, 1850 irraa ti.

Yeroo muraasaaf isiniif barreessuu dhiiseera. Amma sababoota koo isiniif ibsa. Tokkoffaa, xalayaa gaarummaa fi simannaa qabdu kan Obboleettii Arabellaa irraa argadhe erga fudhadhee booda torbanootaaf barreessuuf yeroo hin qabne; yoo akkas taʼuu baate gaaffii ishee akka torban lama keessatti deebisuuf na gaafatte sanaan wal simsiiseen ture. Xalayaa sana baayʼeen jaaladhe. Nuyi hundi xalayaa sanaan baayʼee mootummaa turre; akkasumas yeroo dheeraa ani ture kun akkuma xalayaa kana dubbistanitti dafee akka naaf deebistan isin hin dhowwin jedhuun abdanna, anis yeroo itti aanutti akkas dheerinaan hin turu.

Fayyaan Yaaqoobii fi kan koo amma baayʼee gaarii dha. Manni keenya Paariis keessatti, mana obboleessa Andirews biratti, tarkaanfii muraasa keessatti waajjira poostaa fi waajjira maxxansaa irraa dhihaatee jira. Nuti yeroo xinnoof as turra. Kun maatii baayʼee gaarummaa qabu dha, taʼus baayʼee hiyyeessa. Wanti isaan qaban hundi hanga dandaʼaniin asitti bilisa dha. Nuti yeroo as jirrutti baasii tokko illee isaan irratti taʼuun sirrii akka hin taane yaadna. Ani hunduma keessan baayʼee arguuf nan hawwa, akkasumas obboleettii jaalatamtuu Gorham.

“Walga’iin keenya Topshamitti geggeeffame kan fedhii gadi fagoo qabu ture. Namoonni digdamii saddeet argamaniiru; hundumtuu walga’icha keessatti hirmaatan.

Dilbata gaafa humni Waaqayyoo akkuma qilleensa jabaadhaan ariifatu tokkootti nu irra buʼe. Hundi isaanii miila isaanii irratti kaʼanii sagalee guddaadhaan Waaqayyoon galateeffatan; inni yeroo hundeen mana Waaqayyoo hundeeffametti taʼe fakkaata ture. Sagaleen booʼichaa sagalee iyya gammachuu irraa adda baafamee himamuu hin dandeenye. Yeroon sun yeroo moʼichaa ture; hundi jabaatanii haaromfaman. Ani kanaan dura yeroo humna akkasii qabu tokko illee hin argine.

“Walga’iin keenya itti aanu Fairhaven keessatti ture. Obboleessi Bates fi haati manaa isaa achi turan. Walga’iin sun baay’ee gaarii ture. Yeroo nuti gara mana Obboleessa Nichols deebi’anitti, Gooftaan mul’ata anaaf kenne; dhugaan gabateewwan irratti ifatti kaa’amuu akka qabu na argisiise; kunis ergaawwan ergamoota sadanatiin, lamaan duraa gabateewwan irratti ifatti taasifamanii, namoonni baay’een dhugaadhaaf murteessuuf akka ta’u ni godha.”—

Sun sirrii achi gaditti, [agarsiisaa kornya gadii bitaa Kaartaa 1850]. Tolee? Isaan waan isheen dubbattu kana Kaartaa kana irra jiru.

—“Aniis akka barruun kun maxxanfamee baʼuun akkuma ergamoonni deemuuf barbaachisaa taʼe nan arge; ergamoonni dhugaa yeroo ammaa of keessaa qabu, warra dhagaʼan harka isaanii keessa akka kaaʼaniif isaanii wajjin baatanii deemaniif barruu tokko isaan barbaachisa; ergasii dhugaan sammuu keessaa hin badu; akkasumas barruun sun iddoo ergamoonni gaʼuu hin dandeenyetti ni gaʼa. Wantoota biroos ani arge; isaanis barruu sana keessatti ni mulʼatu.”

“Akkam jirtu hunduu? Jireenya bara baraaf cimtanii tattaaffachaa jirtuu? Isin baayʼee, baayʼee argaa hawwa; yeroo dheeraa utuu hin turin akkan isin argu nan yaada. Amma yeroo qophaaʼumsaa ti; nuti hunduu bara baraaf hojii keenya sirriitti mirkaneeffachuu akka dandeenyu nan abdadha. Yeroon baayʼee gabaabaa fakkaata; waan hojjenne hundas saffisaan hojjechuu qabna.”

“Sadaasa 20, torban dabree dura, obboleessi Henry Nicholsii fi ani Topsham deemne. Kamisa [Sadaasa 21] guyyaa keessaa nyaata irraa yeroo kaane, ijoollee obboleettii Foey keessaa tokko seenee haati isaanii of wallaaltee akka jirtu nuu hime. Nuti saffisaan laga ceenee maayilii tokko deemnee obboleettii keenya jaalatamtuu Foey du’a irratti argine. Yommuu ani isheen na beekuu akka dadhabde arge, gaddi koo guddaa ture. Isheen hanga sa’aatii sadii fi afur gidduutti dhiphina guddaa keessatti yeroo dheeraa turte; achiis hafuura ishee dhumaa baafatte. Isheen abbaan warraa tokkoo fi ijoollee sadii isaanii gadda isaanii keessa akka hafan dhiiste.”

“Jimaata ganamaa [Nov. 22], obboleessi Henry akka awwaalcharratti hirmaatuuf James isa haa haadu jedhamee gara Paris dhufe. Yeroon baay’ee kabajamaa fi nama hawwatu tokko nuif ta’e. Gooftaan nu hin dhiifne; Hafuuri Isaas nurra boqote. Guyyoonni dhumaa obboleettii Foey ifatti guyyoota ishee keessaa kanneen hunda caalaa hafuuraa fi kanneen gaarii turan. Obboleessi Foey waan kanaan of jajjabeessa, jechuun isheen akka Kiristaanaatti duute. Inni immoo jabinaan of qabata. Waaqayyo rakkina kana obsaan akka danda’uuf ayyaana isaaf kenna. Egaa, abdii Waaqayyo keessatti qabachuun, isa yeroo qorumsaa fi rakkinaa hundumaa keessatti nama utubu qabaachuun, akkam gaarii dha! Abdii tokkoof, abdii gaarii tokkoof, Waaqayyoon galanni haa ga’u. Isin keessaa tokko illee abdiidhaaf kee maal kennita?”

“Amantii cimdii jabeessaa qabaa. Waaqayyotti jabaadhaa, irree isaa bara baraa irraas hirkadhaa. Inni isin hin gatu; garuu gidiraa hundumaa keessatti isin ni baata. Hundi keessan dhugaa keessatti caalaatti jabaachaa akka bartan nan abdadha. Hin laafinaa; gara mootummaa sanatti karaa keessan itti fufaa.”—

Kunoo nu deemna. Wanti ani akka ati argitu barbaadu kunooti.

—“Torban darbe darbe darbe torbe dabarsine Sabata dhumaa darbe walga’ii baay’ee nama hawwatu qabne turre. Obboleessi Hewit kan Dead River irraa achi ture. Inni ergaa tokko fide; inniis akka badiinsi warra hamaa fi rafuun du’ootaa jibbisiisaa tokko ta’ee balbala cufamaa keessaa dubartiin Izeebel, raajittiin tokko, galchite jedhu ture; akkasumas ani dubartittii sana, Izeebel, akka ta’e inni amana ture.”

ଠିକ୍ କି? ଭାଇ ହେଉଇଟ୍ କହୁଛନ୍ତି ଯେ ଏଲେନ୍ ହ୍ୱାଇଟ୍ ଯେଜେବେଲ୍ ଅଟନ୍ତି, ଏବଂ ସେ ତିନୋଟି ଭ୍ରାନ୍ତି ପ୍ରବେଶ କରାଇଛନ୍ତି।

“—Nuti isaaf dogoggora isaa kan yeroo darbee keessaa isaaf himne; akka guyyaan 1335 sun xumurame fi dogoggorri isaa baayʼeen jiru. Kun garuu dhiibbaa xiqqoo qofa qabaate. Dukkanni isaa walgaʼii irratti ni mulʼate, walgaʼichis ni harkifate.”—

Amma, kana akka kana hubattan nan barbaada. Waaʼee keewwata kanaa waanan jedhu tokko qaba; yoo dandeessan na hordofaa.

Yoo isin warra keessaa yeroo raajiiwwan yeroo xumura addunyaatti irra deebi’anii hojiirra oolchan Adventizimii keessatti yoo quunnamtan ta’e, isaan caqasoota sadii qofa qabu kan itti fayyadaman—caqasoota hedduu fayyadamu, garuu caqasoota ijoo sadii qabu kan itti fayyadaman. Kun isaanii keessaa tokko; sababni isaas, achitti deemanii akkana jedhu, “Dogoggora isaa keessaa kanneen yeroo darbanitti isaaf himneerra,” jechuunis yeroo isheen jettu “guyyoonni 1335 xumuramanii turan” jedhu, isaan kana dogoggora isaa keessaa tokko ture jechuun falmu. Akkamitti xiqqoo sarara afaanii sana dabsitanii hiikuu akka dandeessan ni argituu? “Dogoggora isaa keessaa kanneen yeroo darbanitti isaaf himneerra? Akkasumas guyyoonni 1335 xumuramanii turan isaaf himneerra”; garuu warri yeroo murteessan ni jedhu, dogoggora isaa keessaa tokko tokko yeroo darbanitti isaaf himneerra, innis tokko isaanii, ati barsiisaa jirta guyyoonni 1335 xumuramanii jiru jechuun, kunis dogoggora dha. Kanaaf, karaa lamaan iyyuu isa dabsitanii hiikuu dandeessu.

Yeroo jalqabaaf fuulaa fuulatti Eugene Prewitt wajjin walitti dhufeenya falmii qabu na mudate Oklahoma keessatti ture; innis Seenaa Millerite dhuma addunyaatti akka hin irra deebi’amne falmaa ture; anis Isa Hafuuraa Raajii keessatti caqasoota muraasa isaaf kenne.

Innis, “Jeff, akka Ellen White barreessituu of-eeggannoo hin qabne taʼuu ishee ni beekta.”

དེ་ནས་ངས་ཞུས་པ། “ཁྱེད་ཀྱིས་གང་ཞིག་གསུངས་པ་ཡིན?”

Inni immoo gara jecha kanaa deeme. Inni akka jedhuutti, jechi kun isheen barreessituu of eeggannoo hin qabne taʼuu ishee mirkaneessa; sababni isaas, isheen akka ani beeku, warri yeroo murteessan yoo fedhan jecha kana jalʼisuu akka dandaʼan ni beekti.

Amma immoo, bakki akka Washitaa keessatti dhiibbaan barattoota ishee barsiisuun Ellen White barreessituu of eeggannoo hin qabne taʼuu ishee jedhu jiraachuun wanta tokko; garuu, asitti isheen barreessituu of eeggannoo hin qabnee dha moo?

—“Ani jecha muraasa dubbachuu akka qabu natti dhaga’ame. Maqaa Yesusiin ka’e; daqiiqaa shanii keessatti walga’ichi ni jijjiirame. Namni hundinuu yeroo wal fakkaatu keessatti sana ni dhaga’e. Fuulli nama hundumaa ni ife. Argamni Waaqayyoo iddoo sana ni guute. Obboleessi Hewit jilbeenfatee kufee boo’uu fi kadhachuu jalqabe. Ani mul’ataan ol fudhatame; waan hedduu kan ani barreessuu hin dandeenye nan arge. Kun Obboleessa Hewit irratti dhiibbaa guddaa qabaate. Inni kun Waaqayyo irraa ta’uu isaa ni beeke, biyyootti gadi of deebisee ni salphate. Inni walga’ii sana irraa jalqabee yeroo hundumaa barreessaa ture; amma immoo dogoggora isaa inni babal’ise hundumaa ganuu isaa minjaalauma sana irraa barreessaa jira. Ani Waaqayyo isa ol kaasaa jira jedheen amana; yoo Waaqayyo karaa isaa hojjetes, inni waan gaarii hojjechuuf qophaa’eera.”

Obboleettii guddaa obboleettii jaalatamtuu Gorham geessi. Isheen jabaattee akka jirtu itti himi. Waaqayyo ishee wajjin jira; Innis ishee hin dhiisu. Hunda keessaniif jaalala guddaa qaba. Ani ijoolleen rafuu akka hin jalqabne, garuu dhugaatti akka fedhii qabaatan, waamamuu fi filatamuu isaanii mirkaneessuufis akka cimanii hojjetan nan abdadha. Barreessi; dhugumaan barreessi; waan ani godhe sanaas hin godhinaa. Ani isin hunda jaalladha. Barreessaa. Manuscript Releases, volume 16, 206–209. Paris, Maine irraa, Sadaasa 27, 1850 irratti barreeffame.

Obboloota fi obboleettota, haalli seenaa kanaa maal dha; isheen kana eessatti barreessaa jirti? Isheen kana bara 1850 keessa, mana Obboleessa Nichols keessatti barreessaa jirti.

Yeroo kana keessatti, Gooftaan maal hojjetaa jira? Inni, Piyoneeronni waaʼee “Daily” ilaalcha sirrii akka qaban agarsiisaa jira; isheenis dhimma sana wajjin hojjechaa jirti. Isheen tajaajila Qulqulluu Iddoo Qulqulluu keessatti Kiristoos raawwatu ilaalchi sobaa “Daily” taʼuu isaa jettee jirti.

Seenaa kana keessatti, seenaa kanauma—seenaa kana qofa utuu hin taʼin, waggaa san qofa illee utuu hin taʼin, jiʼa waggaa sanaa isauma keessatti mulʼata argachaa jirti; dhugaa kanaas waaʼee dhaabbata Pioneeraawota eegee “Daily” irratti ibsaa jirti, jechuunis warri Iyyiisa Saʼaatii Murtii kennan ilaalcha sirrii “Daily” irratti qabu turan; akkasumas, keewwata isuma sana keessatti, akkana jetti, “Aniin arge Chaartiin 1843 harka Gooftaaatiin qajeelfamee akka turee fi akka hin jijjiiramne, akkasumas warri Iyyiisa Saʼaatii Murtii kennan ilaalcha sirrii ‘Daily’ irratti akka qaban.”

Akkasumas waaʼee “Daily” kana Kaartaa 1843 irratti maal jedha ree? Inni akka jedhu, inni bara AD 508 keessatti irraa fudhatame; akkasumas, waggaa 1335 booddee isin gara 1843 geessa, jechuunis 1335 sun darbeera.

Ati jiʼa sana yaadu dandeettii ree, jiʼauma sana keessatti, waggaauma sana keessatti, inni ammas gara fuulduraatti akka jiru obboleessa Hewit isa Dead River irraa dhufeetti akka himtu?

Eeyyee, warriin yeroo murteessan kun, warri yeroo murteessan kun, fi namoonni Obboleettii White barreessituu of-eeggannoo hin qabne jechuun amanan kun. Seenaa keessatti kun ni jabaatee hin mirkanoofne.

Kanaaf, ani akka argitan nan barbaada; waa'ee guyyuu sanaa wajjin walqabatee, Ellen White illee 1335 ni hubatte.

Ellen White “Daily”n Waaqeffannaa Faallaa Waaqayyoo taʼuu isaa irratti qofa mallattoo isaanii hin kaaʼine; inni raajii waggaa 1335, kan bara 1843tti xumurame, akka jalqabu ni hubatte, akkasumas obboleessa Hewit isa Dead River irraa dhufe mormuun ilaalcha sana uummata duratti ni eegde. Kana ni argitaa?

Akkasumas jiʼas, isheenis ni dubbattu keessatti, tajaajilli mana qulqullummaa Kiristoos kan Guyyaa Guyyaa qofa akka dukkanaa fi jeequmsa fide; fi abbaan manaa ishee immoo, mul’ata sanaaf deebii kennuudhaan, barsiisa sana Review and Herald irraa ni balleesse.

ᠲᠠᠨ ᠤ ᠲᠡᠮᠳᠡᠭᠯᠡᠯ ᠳᠣᠲᠣᠷ᠎ᠠ, “1850 Chart” ᠭᠡᠰᠡᠨ ᠭᠠᠵᠠᠷ ᠲᠤ, ᠡᠨᠳᠡ ᠢᠩᠭᠢᠵᠤ ᠪᠢᠴᠢᠭᠳᠡᠭᠰᠡᠨ ᠪᠠᠢᠨ᠎ᠠ [1850 Chart ᠤᠨ ᠵᠡᠭᠦᠨ ᠭᠠᠷ ᠠᠴᠠ ᠭᠤᠷᠪᠠᠳᠤᠭᠠᠷ ᠪᠠᠭᠠᠨ᠎ᠠ ᠳᠠᠬᠢ, AD31 ᠳᠡᠬᠢ ᠵᠠᠯᠠᠭᠠᠯᠠᠭᠰᠠᠨ ᠬᠷᠢᠰᠲᠤᠰ ᠤᠨ ᠳᠠᠷᠠᠭᠠᠬᠢ ᠪᠢᠴᠢᠭ ᠢ ᠵᠠᠭᠠᠵᠤ ᠪᠠᠢᠨ᠎ᠠ]. ᠲᠠ ᠡᠨᠡᠬᠦ ᠶᠢ ᠲᠡᠮᠳᠡᠭᠯᠡᠯ ᠳᠡᠭᠡᠨ ᠳᠦᠭᠡᠨ ᠠᠭᠠᠵᠤ ᠪᠠᠢᠬᠤ ᠪᠣᠯᠵᠤ ᠪᠢ ᠬᠦᠰᠡᠯᠡᠭᠰᠡᠨ ᠶᠤᠮ᠎ᠠ.

> Daniel 11:31 irraa fagoo 508

Akkasumas asitti, Caartii 1843 kana irratti asitti [tiyaachuun tarree giddugaleessaa, Yesus isa fannoo irratti bara AD31 jalatti]:

Haqamuu aarsaa guyyaa guyyaadhaan dhiyaatuu. Dan. 12:11, 12

Tole, kunoo Chaartiiwwan lama kana.

Obboleettiin Waayit namoonni kun ilaalcha sirrii akka qaban hubatteetti; akkasumas, inni raajii waggaa 1335 kan bara 1843tti xumurame sana jalqabu isaa hubatteetti; akkasumas, inni mootummaa pagaanummaa bara 508 keessatti irraa fudhatamuu isaa akka agarsiisu hubatteetti.

Maqaa lamaan wabiiwwan Chaartota kanaa jala, kutaa yeroo Obboleessa Nichols keessatti caqasa biraa qabdu; achittis namoota chaartota biroo hojjechaa jiran ifatti addeessitee ifteessaa jirti, sababiin isaas hojii isaanii hojii Seexanaa taʼe; garuu isheen akka jettutti hojiiwwan suuraa Chaartota lamaan kana irra jiran samii irraa dha. Isheen akkana jetti,

“Ani hojii chaartii qopheessuu sun hundinuu dogoggora taʼuu isaa arge. Inni obboleessa Rhodes irraa jalqabe; obboleessa Case immoo isa hordofee itti fufe. Maallaqni chaartii hojjechuu fi fakkiiwwan jibbisiisoo, miira namaa miidhan, ergamoota Waaqayyoo fi Yesus ulfina-qabeessa sana bakka buusuuf ijaaramanii qopheessuuf baafameera. Wantoonni akkasii akka Waaqayyootti hin tolle taʼuu isaanii ani arge. Ani Waaqayyo maxxansa chaartii obboleessa Nicholsiin baʼe keessatti akka ture arge.”

Eenyutu kan Chaartii bara 1850 kanaa maxxansuu keessatti ture eenyu? Waaqayyo!

—“Ani argeera akka” —maali?— “raajii kaartii kanaa Macaafa Qulqulluu keessatti ture, kaartiin kunis yoo saba Waaqayyootiif qophaa’e, inni kun yoo nama tokkoof gahaa ta’e nama biraatiifis ni gaha; namni tokko kaartii haaraa safara guddaadhaan kaafame yoo barbaade, hundinuu akkuma sana isa barbaadu.”

“Ani obboleessa Kees keessatti miirri tasgabbaa’aa hin taane, rakkisaa, quufuu hin dandeenye, galata hin qabne kan chaartii biraa hawwu akka ture nan arge. Ani chaartiileen fakkii ittiin kaafaman kun waldaa irratti dhiibbaa hamaa akka qaban nan arge. Inni walga’ii keessatti mootummaa qoosaa salphaa, akka qoola qamadii fakkaatu tokko akka jiraatu godhe.”—

Amma, kun isa akka ati gadi fageenyaan irratti yaaddu barbaadu kana dha.

—“Ani gabateewwan Waaqayyo ajaje ibsa malee illee sammuu namaa irratti miira gaarii akka uuman arge.”—

“Ani mul’ataan sana,” hedduu, “Waaqayyoon qajeelfaman . . . .” Saaniiwwan kamtu, hedduudhaan ibsaman, Waaqayyoon qajeelfaman? Saanii lamaan kun [Saanii 1843 fi 1850] Waaqayyoon qajeelfaman.

> Chaartonni lamaan kun raawwii Hab. 2 ti.

—“Ibsi ergamootaa maleekotaa chaartota irratti dhiyaatan keessatti wanti salphaa, miidhagaa, samii irraa ta’e tokko jira. Sammuun namaa jechuun ni danda’ama akka hin hubatamneetti gara Waaqaatti fi gara samiiitti geeffamti. Garuu chaartonni biroon qophaa’an sammuu ni jibbisiisu; sammuu immoo samii caalaa lafa irratti akka turu godhu. Fakkiiwwan maleekota agarsiisan uumamoota samii irra caalaa hafuurota hamaa fakkaatu. Ani akka chaartonni sun guyyoota fi torbanotaaf sammuu Obboleessa Case qabatanii turan arge; yeroo sanattis inni ogummaa samii irraa ta’e Waaqa irraa barbaadaa jiraachuu, ayyaana Hafuuraa keessatti guddachaa jiraachuu, akkasumas beekumsa dhugaa keessatti dabalaa jiraachuu qaba ture.

“Ani akka yoo maallaqni chaartota baasuu irratti qisaase sun, obboloota duratti dhugaa ifatti kaa’uun tracts, fi kkf maxxansuuf oole, hojii gaarii baay’ee hojjeta turee lubbuuwwan ni oolcha ture, nan arge. Ani akka hojii chaartota tolchuu dhukkuba ho’aa fakkaatee babal’ate nan arge.” Manuscript Releases, lakkoofsa 13, 359; 1853.

Guyyoota 1290 fi 1335

Ani barruu Review and Herald, Amajjii 28, 1858 irraa fudhadhe qaba. Sababiin ani kana yaadannoo keessan keessatti qabaadheef, bara 1858 keessatti isaan ammas akka “Guyyaan” sun Heedhanummaa taʼe barsiisuu isaanii arguu dandeessuufidha. Wabii keessan keessatti isa qabdu; bara 1850 booddee waggaa saddeetitti illee isaan ammas “Guyyaan” sun Heedhanummaa taʼuu hubachaa jiru.

> “Yeroon raajii dhufaatii irratti hundaaʼe kan biraa, yeroo raajii baayʼee barbaachisaa taʼe, guyyoota 1335 kan Daaniʼel 12 keessatti argamudha; kunis guyyoota 1290 wajjin baayʼee walitti dhiyeenyaan wal qabata. Yeroon lamaan kunis akkana jechuun nuuf dhihaatu:”

> “—Yeroo aarsaan guyyaa guyyaatti dhihaatu irraa fudhatamee, wanti jibbisiisaan lafa onsu dhaabamu irraa jalqabee guyyoonni kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi sagaltamni ni ta’u. Kan eeggatee hanga guyyoota kuma tokkoo fi dhibba sadii fi shantamaa fi shanitti ga’u eebbifamaadha. Ati garuu hamma dhumaatti karaa kee qabadhu; ati boqonnaa ni argatta, dhuma guyyootaattis dhaala kee keessatti ni dhaabbatta.” Daani’el 12:11–13.

“Gaaffiin yeruma sana ka’a, yeroowwan kana irraa lakkaa’amu taateewwan kami akka ta’an nuti beekuu dandeenyaa? Yoo akkas ta’es, yeroo isaan itti raawwataman beekuu dandeenyaa? Jalqaba irratti, ‘guyyaa guyyaa’ (aarsaa) fi ‘jibbisiisaan badiisa fidu’ maali akka ta’an qoranna. Jechi, aarsaa, qubee murgoodhaan akka barreeffame ni hubatama; kunis jecha dabalamee kennamedha ta’uu isaa agarsiisa. Wanti wal fakkaatu yeroo inni kitaaba Daani’el keessatti bakka biraattis mul’atu ni hubatama; jechuunis boqonnaa 11:31 fi 8:11–13 keessatti. Mee gabaabumatti boqonnaa isa boodaa kana haa ilaallu. Lakkoofsa 13 keessatti badiisawwan lama akka mul’atan ni hubatama; isa guyyaa guyyaa (badiisaa), fi cubbuu badiisaa. Dhugaan kun Yoosiyaas Liichiin baay’ee ifa godhamee waan dhihaateef, dubbiisa isaa caqasuu irra wanti wayyu nuuf hin jiru:*”

“—Aarsaan guyyaa ammaa dubbifama barruu sanaati; garuu waan aarsaa jedhamu tokkollee barreeffama jalqabaa keessatti hin argamu. Kun hundumaan ni eeyyamama. Inni hiika ykn ijaarsa hiiktoonni irratti fe’an dha. Dubbifamni dhugaan immoo, “kan guyyaa guyyaa fi yakka onneesuu” jedhu dha; kan guyyaa guyyaa fi yakki “fi” jedhuun walitti hidhamanii jiru; jechuunis onneesuu isa guyyaa guyyaa fi yakka onneesuu. Isaan humnoota lama kan onneessan, warra Mana Qulqullummaa fi loltoota onneessuu qaban turan.”

ଏହାରୁ ସ୍ପଷ୍ଟ ହୁଏ ଯେ “ଦୈନିକ” ବୋଲି କୁହାଯାଇଥିବା ବିଷୟଟିକୁ ପୁରୁଣା ଏବଂ ଅଧିକ ପ୍ରଚଳିତ ମତାନୁସାରେ ଯେ ଯିହୁଦୀ ଉପାସନାରେ ପ୍ରୟୋଗ କରାଯାଇଛି, ସେଥି ସହ ତାହାର କୌଣସି ସମ୍ପର୍କ ଥାଇପାରେ ନାହିଁ; ଏବଂ ଏହା ଆହୁରି ସ୍ପଷ୍ଟ ହୁଏ ଏହି ବିଚାରରୁ ଯେ, ଏହି ସମୟାବଧିଗୁଡ଼ିକୁ ଯଦି ଶାବ୍ଦିକ ଭାବେ କିମ୍ବା ରୂପକାତ୍ମକ ଭାବେ, ସେହି ଉପାସନାର କୌଣସି ଅପସାରଣରୁ ଗଣନା କରାଯାଏ, ତେବେ ସେଗୁଡ଼ିକ ଆମକୁ କୌଣସି ଏମିତି ଘଟଣା ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ନେଇଯାଏ ନାହିଁ ଯାହା ବିଶେଷ ଭାବେ ଉଲ୍ଲେଖନୀୟ ବୋଲି ଗଣ୍ୟ ହେବ।

“Yeroo sanatti kan guyyuu fi jibbisiisaan sun, humnoota lama isa mancaasan kan waldaa cunqursuuf turanidha: humnootni kun maal akka ta’an ni mirkaneeffachuu dandeenyaa? Xumura isa wajjin tokko irra ga’uuf, dhimma kana irratti mala yaada William Miller fudhachuu qofa qabna. Inni akkana jedha:”

> “—ମୁଁ ପଢ଼ି ଚାଲିଲି, ଏବଂ [ନିତ୍ୟ] ଶବ୍ଦଟି ଦାନିଏଲ ବ୍ୟତୀତ ଅନ୍ୟ କୋଥାଓ ମିଳିଲା ନାହିଁ। ତା’ପରେ [ଏକ concordance ର ସାହାଯ୍ୟରେ] ମୁଁ ସେହି ଶବ୍ଦଗୁଡ଼ିକୁ ନେଲି ଯେଗୁଡ଼ିକ ଏହା ସହିତ ସମ୍ବନ୍ଧିତ ଥିଲା,—‘take away’;—‘he shall take away the daily’;—‘from the time that the daily shall be taken away’; ଇତ୍ୟାଦି। ମୁଁ ପଢ଼ି ଚାଲିଲି ଏବଂ ଭାବିଲି ଯେ ଏହି ପାଠ୍ୟଖଣ୍ଡ ବିଷୟରେ କୌଣସି ଆଲୋକ ମିଳିବ ନାହିଁ। ଶେଷରେ ମୁଁ 2 ଥେସଲନୀକୀୟ 2:7, 8 ରେ ପହଞ୍ଚିଲି,—‘For the mystery of iniquity doth already work; only he who now letteth will let, until he be taken out of the way, and then shall that wicked be revealed.’ ଇତ୍ୟାଦି। ଏବଂ ଯେତେବେଳେ ମୁଁ ସେହି ପାଠ୍ୟଖଣ୍ଡକୁ ପହଞ୍ଚିଲି, ଆହା, ସତ୍ୟ କେତେ ସ୍ପଷ୍ଟ ଓ ମହିମାମୟ ଭାବରେ ପ୍ରକାଶିତ ହେଲା! ଏହା ତ ସେଇଠି! ସେଇଠି ହେଉଛି—‘ନିତ୍ୟ!’ ଭଲ, ଏବେ, ପାଉଲ ‘he who now letteth’ କିମ୍ବା ବାଧା ଦେଉଥିବା ବ୍ୟକ୍ତି ବୋଲି କ’ଣ ଅର୍ଥ କରୁଛନ୍ତି? ‘the Man of Sin’ ଏବଂ ‘the wicked’ ଦ୍ୱାରା ପାପତନ୍ତ୍ରକୁ ବୁଝାଯାଇଛି। ତେବେ କ’ଣ ଅଛି ଯାହା ପାପତନ୍ତ୍ରର ପ୍ରକାଶ ପାଇବାକୁ ବାଧା ଦେଉଛି? କାହିଁକି, ସେହିଟା ହେଉଛି ପୌତ୍ତଳିକତା। ତେଣୁ, ‘ନିତ୍ୟ’ ନିଶ୍ଚୟ ପୌତ୍ତଳିକତାକୁ ଅର୍ଥ କରିବ।”+

> “Nuyi Daani’el 8 irraa akka arginuutti, gaaffiin inni xixxiqaan, inni re’ee dhiiraa, jechuunis mootummaa Giriikii, bakka bu’e sana booddee ka’e, isa —guyyuu-guyyaan’ sana irraa fuudhu dha; mootummaa Aliksaandor mootummaa isaa qoodamuu isaatii booddee jalqabee hamma yeroo Iddoon Qulqulluun dhuma guyyoota 2300tti qulqulleeffamutti ilaalcha keessa galfame keessaa humna tokkicha isaati. Gaaffiin xixxiqaan kun iddoo isaa sirrii keessatti mootummaa afuraffaa mul’atawwan Daani’el biroo wajjin wal-simuudhaan akka Roomaa tokkummaatti fudhatamte ta’e agarsiifnee jirra. Ammas, humna Roomaa keessatti gara Waaqeffannaa Ormaa irraa gara Paaphaasummaatti jijjiiramni tokko akka ta’e dhugaa dha. Waaqeffannaan Ormaa bara mootota Asoorii irraa jalqabee hamma yeroo inni gara Pooppireetti fooyya’ee jijjiirametti, guyyuu-guyyaan sana, yookiin akka Piroofeesar Whiting hiiketti, —diigama itti fufaa’ sana ta’ee, isaatiin Seexanni kaayyoo Yihowaa irratti of dhaabatee ture. Luboota isaa, iddoowwan aarsaa isaatii fi aarsaawwan isaatiin, bifa mootummaa Leewwotaatiin waaqeffannaa Yihowaa fakkaata ture; garuu yeroo bifa Leewwotaa sun bifa waaqeffannaa Kiristaanaa bakka bu’etti, Seexanni hojii sana milkaa’inaan mormuuf bifa mormii isaa illee jijjiiruu qaba ture; kanaafuu mana qulqullummaa, iddoowwan aarsaa, fi fakkiiwwan Waaqeffannaa Ormaa sun arrabsoo Paaphaasummaa keessatti cuuphaman.”

> “Garuu raajii keessatti guyyaa guyyaattiin, jechuun amantii Waaqeffannaa Warra Ormaa, iddoo qulqullummaa tokko qaba jedhamee dubbatameera; iddoon qulqullummaa isaa immoo kufee gatamuu qaba ture. Iddoon qulqullummaa waaqeffannaa waaqota sobaa fi amantii warra ormaa wajjin, akka iddoo itti of kennanii fi itti waaqeffatanitti, yeroo baayʼee walitti hidhamee akka argamu, caaffata mootummaa armaan gadii irraa ifa taʼa: Isaiah 16:12; Amos 7:9, 13, margin. Ezekiel 28:18. Waaʼee iddoo qulqullummaa guyyaa guyyaattii kan Daniel 8 ilaalchisee, kan armaan gadii Apollos Hale irraa dhiyeessina:*”

“—‘iddoo sagadaa’ waaqeffannaa warra waaqa tolfatanii maal jechuu danda’a? Waaqeffannaan warra waaqa tolfatanii, akkasumas dogoggorri gosa hundumaa, akkuma dhugaa qabu, iddoowwan isaanii sagadaa qabu. Isaan kun mana qulqullummaa yookiin iddoo baqannaa tajaajila isaanii irratti qulqulleeffamanii dha. Kanaafuu, mana qulqullummaa waaqeffannaa warra waaqa tolfatanii keessaa tokko addaa fi beekamaa ta’e asitti dubbatamaa jira jedhamuu danda’a. Mana qulqullummaa isaanii baay’ee beekamoo ta’an keessaa kam ta’a ree? Fakkeenyonni ijaarsaa kalaasikaa keessaa tokko isa baay’ee ulfaataa fi dinqisiisaa ta’e Pantheon jedhama. Maqaan isaa hiikni isaa —‘mana qulqullummaa yookiin iddoo baqannaa waaqolii hundaati.’ Iddoon inni argamu Rooma dha.+ Waaqolii tolfamoo saboota warri Roomaa mo’atanii turan keessaa, tokkoon tokkoon isaanii iddoo xixiqqoo yookiin kutaa mana qulqullummaa kana keessatti kabajaan kaa’amanii turan; yeroo baay’eettis warra Roomaatiin ofuma isaanii wantoota waaqeffannaa ta’anii turan. Mana qulqullummaa waaqeffannaa warra waaqa tolfatanii isa kana caalaa ifatti —‘iddoo sagadaa isaa’ ta’e argachuu dandeenyaa?”

Amma erga guyyuu akka taʼe mirkaneeffannee, akkasumas yakki diigamaa, yookaan —“jibbisiisaan onsee godhu”—Phaaphaasummaa akka taʼe, iddoo qulqulluun addaa kan guyyuu sanaa immoo Phaantheoon akka taʼe, akkasumas “bakki” inni itti argamu Roomaa akka ta’e erga hubanneerraatii, itti fufnee qoranna.

“1. Heedhummaan mootummaa sivilii Roomaatiin —‘fudhatamee’ turee? Seenaa waldaa fi addunyaa keessatti dhugaan barbaachisaan fi beekamaan armaan gadii ibsamu kun, yaada keenya keessatti, raajichaaf deebii kenna. Innis Qonstantiin, mooticha Kiristaanaa jalqabaa, kan ilaallatu yoo ta’u, akkana jedha:”

“—Tarkaan mootummaa isaa inni jalqabaa labsii mootummaa guutuu keessatti erguu ture; kunis ummata isaatiif Kiristaanummaa akka fudhatan kan jajjabeessu ture.”++

“2. Roomiin magaalaa yookaan iddoo qulqullummaa isaa, (Pantheon,) aangoo Mootummaatiin gad darbatame turtee? Cuunfaan armaan gadii deebii kenna:”

“—Duutiin morkataa Koonistaantiin isa dhumaa nagaa mootummaa cufee ture. Roomaan ammas mootummaa sabootaa haadha mootummaa mormiin hin jirre taatee turte. Garuu, sa’aatii olka’iinsaa fi ulfina sana keessatti, isheen hamma qarqara boolla gad-fageenyaa tokkootti ol kaafamtee turte. Tarkaanfiin ishee itti aanus gad bu’uu fi deebi’anii deebisanii hin dandahamne ta’uu ture. Jijjiiramni mootummaa gara Qonstantinoopiliitti godhame amma iyyuu seenaa barreessaa rakkisa. Inni gocha kallattiidhaan adeemsa yaada durii fi kabajamaa sammuu Roomaa guutuutti faallessu ture. Inni hojii nama Aasiyaa qananiitti lixee, miidhagina aadaa fi qilleensa bahaa jaallatu tokkoo hin turre; garuu hojii mo’ataa sibiilaa, dhiha keessatti dhalatee, akkuma Roomaa hundumaa, amala namoota bahaa tuffatu tokkoo ture; hojii mootummaa beeku xiyyeeffataa tokkoo ture, ta’us garuu sadarkaa ifa ta’een hundumaa irra mootummaa qajeelchuu keessatti dogoggora guddaa ture. Ta’us Koonistaantiin Roomaa, da’annaa guddaa fi teessoo Qeesarotaa, dhiisee, bakkee hin beekamne keessaa tokko gara Tiraaseetti geeddarame; hafe immoo jireenya isaa cimaa fi hawwii guddaa qabu keessatti hojii dacha keessatti fixee ture: kolonee tokko magaalaa mootummaa isaa taasisuuf ol kaasuudhaan, akkasumas magaalaa guddoo sana ulfina laafaa fi humna salphifamaa kolonee tokkootti gadi buusuudhaan.”*

“Galmeen kun seenaa barreesse keessaa galmeen kun ibsa dabalataa kan hin barbaachisne hamma kana ifaadha. Raajichis, ‘Iddoon qulqullummaa isaa gad darbatame,’ jedha; ibsa dhugaa akka armaan olii kana booddee, namni hiika raajii keessatti baayʼee sirrii taʼuu barbaadullee hojii irra oolmaa isaa irratti quufuu qaba.”

“Yeroo aarsaan guyyuu irraa fudhatamee, wanti jibbisiisaan onaasu dhaabamus, guyyoonni kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi sagaltamatu jira. Inni eeggatee hanga guyyoota kuma tokkoo fi dhibba sadii fi soddoma shanitti ga’utti dhufu eebbifamaadha. Dhugaa nu dura jiru kanaan, aarsaan guyyuu jechuun amantii warra waaqeffannaa mootummaa Roomaa durii, wanti jibbisiisaan onaasu jechuun Papasummaa, aangoo Roomaa keessatti isa duraa irraa gara isa boodaa sanatti jijjiiramni akka ture, akkasumas mootummaa abbaa taayitaatiin akka raawwatame beeknee, amma wanti hafee yeroo kun karaa raajichaan guutuu danda’een yoom akka ta’e qofa qorachuudha; sababiin isaas, yoo kana mirkaneessuu dandeenye, yeroo eegumsaa isa keessa barreeffamni nu dura jiru kun keessatti yeroo raajii itti lakkaa’amu irraa jalqabamu arganna. Kanaaf,”

> "3. Raajichi raajii kanaa keessatti ibsame sun yoom raawwatame? Kun haa hubatamu; gaaffiin jiru, qulqulloonni yeroo kamiitti harka Paaphaasummaatti kennaman miti; garuu amantiin mootummaa keessaa Heera Waaqeffannaa Saba Biyyoolessaa irraa gara Paaphaasummaatti jijjiiramuun hammamitti raawwatamee, isa boodaa amantii mootummaa taasisuu fi hojii isaa jalqabuuf haala keessa kaa’e jedhamuudha. Kunis, akkuma fincilaawwan guguddoo biroo hundumaa, hojii yeroo gabaabaa tokkoo hin turre. Sochiin isaa kan jalqabaa duraanuu ifatti mul’ataa ture. Phaawulos yeroo isaatiyyuu iccitii jal’inaa, Nama Cubbuu, “jibbisiisaa onnachiisaa” sun duraanuu hojjechaa jira jedhe. Caaffata kana ifa isaatiin jechoota Gooftaan keenya Maatewos 24:15 keessatti waa’ee jibbisiisaa onnachiisaa dubbate hubachuu qabna; achittis ifatti Daani’el 9:27 irratti wabii godha. Sababiin isaas, waggaa 70 keessa yeroo Yerusaalem Roomaanotaatiin barbadaa’etti Waaqeffannaan Saba Biyyoolessaa iddoo isaa Paaphaasummaaf hin kennine iyyuu, humni yeroo sana mul’ate sun, maqaa fi bifa keessatti muraasa jijjiiramee, akkuma jibbisiisaa onnachiisaa sanaatti qulqulloota dadhabsiisuu fi waldaa Waaqa Hundaa Oljifamaa onnachiisuu kan qabu humna isuma sana akka ture ni hubanna."

“Hamma yeroo Cloovis mootiin Faransaay bara 496tti amantii jijjiiratu sanaa dura, Faransaayoonnii fi saboonni biroon Roomee dhihaa keessa turan waaqeffattoota mootummaa waaqolii sobaa turan; garuu sana boodas tattaaffiin waaqeffattoota waaqolii tolfamoo gara Kiristoositti deebisuuf taasifame milkaa’ina guddaa argate. Amantiin jijjiiramuu Cloovis aadaa mooticha Faransaay maqaa kabajaa ‘Ulfinna Isaa Isa Hundumaa Caalaa Kiristaanaa’ fi ‘Ilma Hangafa Waldaa Kiristaanaa’ jedhuun waamuuf ka’umsa ta’e jedhama.+ Yeroo sanaa fi A.D. 508 gidduutti, “waliigalteewwan,” “harka kennachuuwwan” fi injifannoowwaniin, “Avborici,” “loltoota eegumsaa Roomaa warra dhihaa,” Brittany, Burgundians fi Visigoths jilbeenfachiifamanii turan.’++

“—Mootummaan waaqeffannaa waaqolii sobaa Impaayera Roomaa Lixa keessatti, amantiin Kiristaanaa akka hin babal’anne shakkii tokko malee gufuu ta’us, keessumaa saboota akka biyya Ingilizii keessatti gareewwan barbariyaa warri itti weeraraa turan, warri waaqeffannaa waaqolii sobaa itti fufan, itti rakkisan keessatti, amma irraa kaasee amantii Katolikaa ukkaamsuuf, yookaan babal’ina abbaa qabeenyaa Roomaa dhorkuuf, yoo fedhii qabaate illee, humna hin qabu ture.”

“Yeroo sanaa jalqabee, hammeenyi jibbisiisaan Paaphaasummaa, hamma waaqeffannaa waaqota sobaatiin ilaallamutti, injifannoo gonfatee ture. Qabsoon isaa kan boodaa gareewwan Kiristaanaa kaan wajjin ture; isaan yeroo hundumaa akka hereticootaatti ilaalaman; akkasumas mootummoota wajjin, isaanis yeroo hundumaa akka finciltootaatti yookaan akka qaamni Kiristoos addaan qoodamu godhaniitti ilaalaman. Humnoonni beekamoon Awurooppaa waaqeffannaa waaqota sobaatti hidhata isaanii dhiisanii, hammeenya isaa bifa biraatiin itti fufsiisuuf qofa ture; waaqeffannaan waaqota sobaa hiika Kaatolikii keessatti Kiristaana akka ta’uuf cuuphamuu qofa barbaada ture; yeroo fedhiin yookaan haaloon tajaajilaa isaa aangoo ol’aanaa qabu gaafate immoo, qabeenyi isaanii fi teessoowwan mootummaa isaanii,—tarii lubbuun isaaniis,—iddoo aarsaa irratti kaa’amuu qabu turan. SS

“* Ibsa Raajii, Jildii 1, 127.”

“+ Seenaa Addunyaa Waliigalaa Goodrich fi Ji’oogiraafii Gutherie”

+ Seenaa Kiristaanaa Mosheim, Jildii 1, 132, 133.

Biyya keessatti, Arthuuriin, mootii Kiristaanaa isa jalqabaa, waaqeffannaa Kiristaanaa diigama waaqeffannaa warra Waaqeffataa durii irratti hundeesse.* Raappin, inni seenaa isaa keessatti yeroo taateewwanii lakkoofsaan caalaatti sirrii taʼe jedhee of himu, bara 508 keessatti mootii Biriitaniyaa taʼee filatame jechuun ibsa. Kitaaba 2, 129.

“Yeroo kana keessatti haalli Teessoo Roomaa maal ture? —Symmachus bara 498 yookaan 499 irraa jalqabee hanga 514tti Phaaphaasii ture. Yeroo tajaajila isaa keessatti wantoonni fi taateewwan dinqisiisoon armaan gadiitiin addatti beekame:”

“1. Inni yeroo gara —waldaa Roomaa’tti seene, —waaqeffannaa sobaa’ dhiise.”

“2. Inni dhiiga illee dhangalaasuun dorgomaa isaa wajjin falmii godhee teessoo Phaaphaasummaa sana argate. Du Pin.

“3. Waaqeffannaa isaaf kennameen akka dhaaltuu Qulqulluu Pheexiroositti.”

4. ብምውጻእ ንጉስ ኣናስታስዮስ ካብ ማሕበር ቤተ ክርስቲያን.+

“—Yaadni hammam, jechuun Mosheim, —yaadota namoota tokko tokkoo gaaffii abbaa irree fakkaatan kan Pontiffota Roomaa deggeran maal akka turan salphaatti tilmaamamuu danda’a; kana ibsa Ennodius irraa hubachuun ni danda’ama; inni Symmachus isa maqaan isaa iftoomina hin qabne sanaaf jajjabeessaa qaanessaa fi daangaa darbe ture. Faarfataan parasitichaan kun, dubbiiwwan hin malle biroo keessaa tokko keessatti, Pontiffichi bakka Waaqayyoo keessatti abbaa murtii ta’ee akka hundeeffame, iddoo sanaas bakka-bu’aa Isa Hundaa Ol ta’eetti akka guute dubbate.”++

“Lixa dhiibbaa Kaattolikii gara lixaatti cimsameen, milkaa’inota kanaan, akkasumas tajaajila vikaariyootaa fi ergamtoota biroo See of Rome irraa ta’aniin, gareen Paaphaasii Konistaantinoopool keessa ture gooftaa isaanii Roomaa jiruuf mootummaa isaanii bakka bu’anii waraana ifaa banuu danda’anitti —kaayame.’ Bara 508tti bubbeen amantii-qabuu fi waraanni mootummaa keessaa ibiddaa fi dhiigaan karaawwan magaalaa guddoo bahaa sanaa keessa walitti dhufe.”

ଗିବନ୍ 508–514 ବର୍ଷସମୂହର ଅଧୀନରେ, କନ୍ଷ୍ଟାଣ୍ଟିନୋପଲର ଉପଦ୍ରବସମୂହ ବିଷୟରେ କହିଛନ୍ତି—“ସମ୍ରାଟଙ୍କର ପ୍ରତିମାଗୁଡ଼ିକ ଭଙ୍ଗ କରାଯାଇଥିଲା, ଏବଂ ତାଙ୍କ ବ୍ୟକ୍ତି ଏକ ଉପନଗରରେ ଲୁକାଇ ରହିଥିଲେ, ଯାଏପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ତିନି ଦିନର ଶେଷରେ ସେ ତାଙ୍କ ପ୍ରଜାମାନଙ୍କର କୃପା ଭିକ୍ଷା କରିବାକୁ ସାହସ କରିଲେ। [ପୋପପନ୍ଥ ବିଜୟୀ ଅଟେ।] ତାଙ୍କ ମୁକୁଟ ବିନା, ଏବଂ ଜଣେ ଯାଚକଙ୍କ ଭଙ୍ଗୀରେ, ଆନାସ୍ତାସିଅସ୍ ସର୍କସର ସିଂହାସନରେ ପ୍ରକାଶିତ ହେଲେ। କ୍ୟାଥୋଲିକମାନେ, ତାଙ୍କ ସମ୍ମୁଖରେ, ପ୍ରମାଣିକ ଟ୍ରିସାଜିଅନ୍ ପାଠ କଲେ; ଜଣେ ଘୋଷକଙ୍କ ସ୍ୱରରେ ସେ ଯେ ରାଜବସ୍ତ୍ର ପରିତ୍ୟାଗ କରିବେ ବୋଲି ଘୋଷଣା କଲେ, ସେହି ପ୍ରସ୍ତାବରେ ସେମାନେ ଉଲ୍ଲସିତ ହେଲେ; ସେମାନେ ଏହି ସଚେତନବାଣୀକୁ ଶୁଣିଲେ ଯେ, ସମସ୍ତେ ରାଜ୍ୟ କରି ପାରିବେ ନାହିଁ ବୋଲି, ସେମାନେ ପୂର୍ବରୁ ଏକ ସ୍ୱାମୀଙ୍କ ଚୟନରେ ସମ୍ମତିକୁ ପହଞ୍ଚିବା ଉଚିତ; ଏବଂ ସେମାନେ ଦୁଇଜଣ ଅପ୍ରିୟ ମନ୍ତ୍ରୀଙ୍କ ରକ୍ତକୁ ଗ୍ରହଣ କଲେ, ଯେଉଁମାନଙ୍କୁ ତାଙ୍କ ପ୍ରଭୁ କୌଣସି ଦ୍ୱିଧା ବିନା ସିଂହମାନଙ୍କ ନିକଟରେ ଦଣ୍ଡିତ କଲେ। ଏହି ଉନ୍ମତ୍ତ କିନ୍ତୁ କ୍ଷଣସ୍ଥାୟୀ ବିଦ୍ରୋହଗୁଡ଼ିକୁ ଭିଟାଲିଆନଙ୍କ ସଫଳତା ପ୍ରୋତ୍ସାହିତ କରିଥିଲା; ସେ ହୁନ ଏବଂ ବୁଲଗାରିୟମାନଙ୍କ ତାଙ୍କ ସେନା ସହିତ, ଯେଉଁମାନଙ୍କ ଅଧିକାଂଶ ମୂର୍ତ୍ତିପୂଜକ ଥିଲେ, ନିଜକୁ କ୍ୟାଥୋଲିକ ବିଶ୍ୱାସର ପକ୍ଷସମର୍ଥକ ବୋଲି ଘୋଷଣା କଲେ। ଏହି ଧର୍ମପରାୟଣ ବିଦ୍ରୋହରେ ସେ ଥ୍ରେସକୁ ଜନଶୂନ୍ୟ କରିଦେଲେ, କନ୍ଷ୍ଟାଣ୍ଟିନୋପଲକୁ ଅବରୋଧ କଲେ, ତାଙ୍କ ସହଖ୍ରୀଷ୍ଟିୟମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରୁ ପାଞ୍ଚଷଠି ହଜାରକୁ ନିର୍ମୂଳ କରିଦେଲେ, ଯାଏପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ସେ ବିଶପମାନଙ୍କୁ ପୁନର୍ଆହ୍ୱାନ, ପୋପଙ୍କ ସନ୍ତୋଷ, ଏବଂ ଖାଲ୍ସେଡନ ପରିଷଦର ସ୍ଥାପନା ପ୍ରାପ୍ତ କଲେ—ଏକ ରୂଢିବାଦୀ ଚୁକ୍ତି, ଯାହାକୁ ମୃତ୍ୟୁଶଯ୍ୟାସୀନ ଆନାସ୍ତାସିଅସ୍ ଅନିଚ୍ଛାପୂର୍ବକ ସ୍ୱାକ୍ଷର କରିଥିଲେ, ଏବଂ ଜଷ୍ଟିନିଆନଙ୍କ କାକା ତାହାକୁ ଅଧିକ ବିଶ୍ୱାସଯୋଗ୍ୟତାରେ ପାଳନ କରିଥିଲେ। ଏବଂ ଏହିପରି ଥିଲା ସେହି ପ୍ରଥମ ଧର୍ମଯୁଦ୍ଧର ପରିଣାମ, ଯାହା ଶାନ୍ତିର ଦେବତାଙ୍କ ନାମରେ, ଏବଂ ତାଙ୍କ ଶିଷ୍ୟମାନଙ୍କ ଦ୍ୱାରା, ଚାଳିତ ହୋଇଆସିଛି।” SS

“Xumura armaan gadii kana irraa, kan Appollos Hale tiin, ragaa qixa kana irratti ni cufna: —Amma Gamalielota keenya ammayyaa warra kana, iddoo mana qulqullummaa mootummaa waaqeffannaa sobaa (Paganism) keessatti—kan boodarra “dhaala Qulqulluu Pheexiros” jedhamee himatame—bara 508tti, nu wajjin dhaabbachuu akka filatan ni waamna. Bara muraasa gara darbeetti ilaalla; mootummaa Roomaa Lixaa isa maqaan Kiristaana taʼe irratti waaqeffannaan sobaa jallisaa fi hamaa warra barbariitoota kaabaa keessaa akka lolaan gadi yaaʼaa jira—iddoo hundatti injifachaa—injifannoonsaas isaanii hundi gara-jabina hammaataa keessaa adda baʼee mulʼata. . . . Mootummaan sun kufee bubbeen caccabee boqqolloo adda addaa taʼa. Tokko tokkoon gooftaaleen fi bulchitoonni boqqolloo sanaa waaqeffannaa sobaa isaanii dhiisanii amantii Kiristaanaa labsu. Dhimma amantiitiin warri moʼatan warra moʼamanii turaniif harka kennu. Garuu ammallee waaqeffannaan sobaa injifataa dha. Deeggartoota isaa keessaa moʼataan tokko cimaa fi milkaaʼaan jira. (Clovis.) Garuu yeroo gabaabaa keessatti innis humna amantii haaraa sanaa duratti jilbeenfatee eegduu isaa taʼa. Inni ammallee injifataa dha; garuu akka gootaa fi moʼataatti, fiixee ol-aantummaa isaatti bakka nuti dhaabbanne kanatti, A.D. 508, gaʼa.”

“—𐓪𐓘 𐓲𐓟 𐓪𐓟𐓶 𐓷𐓘 𐓣𐓪𐓜𐓟, 𐓟𐓵𐓟 𐓦𐓪 𐓘𐓬𐓬𐓘𐓣𐓟𐓬 𐓣𐓘𐓫𐓟 𐓶𐓟𐓡𐓶𐓘𐓵𐓘𐓣 𐓪𐓷 𐓟𐓣𐓶 𐓢𐓟𐓫𐓟𐓵 𐓘𐓬𐓪 𐓣𐓪𐓜𐓣𐓟, 𐓘𐓣𐓘 𐓶𐓟 𐓦𐓪 𐓡𐓪𐓣𐓘𐓶𐓘𐓣𐓪𐓣 𐓶𐓟 𐓟𐓶 𐓢𐓘𐓦𐓘𐓬𐓟𐓘𐓣 𐓟𐓜𐓪𐓣𐓘𐓵 ‘𐓟𐓬𐓟𐓣𐓢’ 𐓘𐓵𐓘 𐓡𐓘𐓣𐓶𐓘𐓣 𐓦𐓘𐓫𐓘𐓣 𐓡𐓪𐓣𐓘𐓬𐓘 𐓮𐓘𐓣𐓪𐓣𐓶𐓘.”

“—Paappichi yeroo amma nu irratti dhaabbanneef ta’u, nama waaqeffannaa mootummaa durii irraa dhiheenya kana amantii geeddarateedha. Wal’aansoon dhiigaan guutame inni teessoo sana irra isa kaa’e, gidduu-seentummaa mootii Aariyaan tokkoon murtaa’e. Inni akka lafa irratti —bakka Waaqayyoo guututti’ jedhamuun jilbeenfatamee nagaa gaafatama. Mana marii mootummaa illee hamma fedhii Teessoo Roomaa kana gaafatu jedhee shakkamutetti, humna isaa jalatti waan ta’eef, isaan mooticha mootummaa irraa baasanii abaarsan. . . . Bara 508 keessa, miini mootummaa Bahaatiin jala kaa’ame ni dho’a. Bu’aan jeequmsaa fi wal’aansoo inni kaasu, gooftaa isaa haqaan qabu salphisuu dha. Amma gaaffiin jiru, yeroo kamiitti waaqeffannaan mootummaa durii hamma bakka bu’aa isaa fi duukaa-buutuu isaa ta’e xuraa’ummaan Paappaasummaa bakka argatutti ukkaamfame? Yoom xuraa’ummaan kun bakka irraa ka’ee hojii arrabsoo fi dhiiga isaa jalqabuuf dandeessutti kaa’ame? Waaqeffannaa mootummaa durii bakka bu’uun isaa “kaa’ame,” yookaan “dhaabame” jedhamee himamuuf, 508 malee guyyaan biraa jiraa? Yoo gowwoomsituun dhokattuun kun amma iyyuu namoota isheen miidhamtoota goote hunda humna ishee keessatti galchuu baatte ta’e illee, bakka ishee qabattee jirti; namoonni tokko tokkos hawwata isheetti harka kennaniiru.”

“Warri biroon dheeraa booddee ni jilbeeffamu; —mootonni, fi saboonni, fi tuutawwan, fi saboota, fi afaanonni’ —jibbaicha isaanii jala ni galfamu; kunis, yeroo isaan —dhiiga wareegamtoota Yesusitiin machaa’anii jiranitti illee, —akka isaan Waaqayyoof tajaajila hojjechaa jiranitti yaadanii,’ akkasumas akka isaan qofa jaallatamtoota addaa mootummaa samii ta’anitti of seenu; yeroo wal fakkaatutti immoo badiisa mootummaa ibidda bara baraatiif salphaatti fi caalaatti booji’amoo ta’aa deemuu isaanii qopheessa.”

“Guyyaa qabna. ‘Kan yeroo hundumaa’ ni fudhatame, akkasumas xureeffannaan onnee namaa booreessu sun bara 508 keessatti dhaabame. Bakka kanarraa lakkaa’uun guyyoonni yookaan waggoonni 1290 bara 1798tti dhumu; achittis, akkuma duraan agarsiifame, humni mootummaa qaamaa harka Buonaparteen Phaaphaasiirraa rukutamee irraa fuudhame. Guyyoowwan 1335 immoo waggaa guutuu 45 ta’e gama biraa taatee sanaa nu geessu.”

“Garuu namoonni tokko tokko akkana jedhu taʼa, Yeroon sun darbe keessa akka xumuramu akkamitti gootu? Daniʼeel dhuma guyyootaatti boqonnaa argatee qooda isaa keessatti akka dhaabbatu hin jedhuu ree? Dhugumatti ni jedhu; nus ni amanna. Garuu Daniʼeel qooda isaa keessatti dhaabbachuun jechuun maal jechuudha? Dhimmi kun yeroo nuti darbuu yeroo sanaa ibsa kenninu fi taateewwan dhuma guyyootaa irratti dhugumaan raawwataman qorannu ilaallamuu keessatti ni fudhatama. Hanga sanatti ammoo, asitti hamma torban biraatti nangaʼa keenya ni darbanna.” Review and Herald, January 28, 1858.

Dogoggoraa fi Balaawwan Prescott fi Daniells; Magaalota Hojjetamuu Qaban

(A. G. Daniells bara 1901tti Pirezidaantii Konfeeraansii Waliigalaa taʼee filatame. Kunis sanadi kun bara 1910 keessa barreeffame taʼuu isaa agarsiisa; yeroo sanattis Aadde White Daniells magaalaawwan dagachuu isaa fi mormii “Daily” jedhu keessatti hirmaachuu isaatiin baayʼee yaaddoo keessa turte.)

Amma yeroo dhihoo asitti Istiiv Wohlberg akka jedhu, inni waaʼee “Daily” irratti ejjennoo fudhachuu hin qabu; sababiin isaas Ellen White waaʼee “Daily” irratti ejjennoo tokko illee hin qabne, akkasumas raajittii sanaaf ejjennoo akkasii fudhachuun gaʼaa yoo taʼe, isaafis gaʼaa dha.

Eeyyee, Ellen White waaʼee “Daily” ilaalchisee ejjennoo qabdi turte. Isheen warri Millerites ilaalcha sirrii isaa akka qaban dubbatti turte, innis waaqeffannaa waaqolii sobaa akka taʼe hubatte turte. Yommuu waaqeffannaan waaqolii sobaa sun irraa kaafame, 1335 akka jalqabe hubatte turte; akkasumas, ilaalchi isa sana irraa adda taʼe kam iyyuu dukkanaa fi jeequmsa qofa akka uumu hubatte turte.

Inni ati seenaa bara 1850 irraa mirkaneessuu dandeessu, isa dhuguma dukkanaa fi burjaajii fidee adda baafame ilaalcha Crosier kan “Daily” tajaajila Qulqullummaa Kiristoos akka bakka bu’u jedhu ture; kanaaf, ani isheen “Daily” maal akka ta’e hubannaa qabdi jedheen yaada—maal akka ta’e qofa utuu hin ta’in, waan inni bakka bu’us ni hubatti turte; sababiin isaas, yoo ejjennoo sana irraa kaatan, gara dukkanaa fi burjaajii seentu.

Garuu, bara 1910 keessattis Ellen White yaada kanauma kan Crosierii taʼe dhiyeessaa turan jechuun Pirezidaantii Konfiraansii Waliigalaa fi W. W. Prescott ifatti ifate.

Seenaa fiistoorii tokko illee yeroo Preskottii fi Wiilii Waayitii fi A. G. Daaniyels “Guyyaa Guyyaa” sana deeggaranii dhiibaa turanitti, yaada “Guyyaa Guyyaa” sun hojii tajaajila Qulqullina Mana Qulqullummaa Kiristoosin bakka bu’a jedhu akka isaan dhiibaa turan hin mormu. Namni hundinuu kana ni beeka.

Garuu, asitti barruun guutuun isaa Manuscript Releases, volume 20 irraa qabda.

Kun yoom akka gadhiifame? Eeyyee, inni bara 1988 keessatti gadhiifame; kanaafis, bara 1988 keessatti barattoonni Adventizimii akka ilaallatan ni argama.

Wiilii Waayitii fi Pireskootii fi Daani’eelsiin ilaalcha sobaa “Daily” jedhuu Adventizim keessatti yoom hundeessan? Hoji isaanii bara 1919 irraa kaasee hanga 1931tti keessatti raawwataniiru. Bara 1931tti yeroo ga’u immoo, waa’ee isaa dagadhaa!! Adventizimiin “Daily” tajaajila Qulqullina Mana Qulqullummaa Kiristoos agarsiisa jechuun barsiisuu ni jalqaba; sababni isaas hiika Caaffata Qulqullaa’oo irraa murtessu sana Pirootestaantizimii gantuu fi Kaatolikii irraa dhufe fudhataniiru. Kana booddee irraa eegalee, “Daily”n tajaajila Mana Qulqullummaa Kiristoos ta’ee adda baafama.

Ajajaa, sagaleen tokko tokko kan kana morman ni jiru; isaan garuu waan kana caalaatti beeku; haa taʼu malee, yeroo sanaa kaasee haalli sun guutummaatti gara biraatti deebiʼeera.

Akkasumas bara 1988 keessatti, yeroo Daily jedhuun Prescott, Daniells, fi Willie White’n falmii keessa galfamaa ture sanuma irratti, Ellen White Estate ibsa kana kan bara 1910 irraa nuuf baase.

> ପ୍ରକ୍ରିୟାର ଏହି ପର୍ଯ୍ୟାୟରେ, ଆମ ସମ୍ମିଳନୀର ଗୁରୁତ୍ୱପୂର୍ଣ୍ଣ ସଭାରେ [ଆମକୁ] ବିଚାର କରିବା ପାଇଁ ଦିଆଯାଇଥିବା ବିଶେଷ ଆଲୋକରୁ ଆମର ମନ ଦୂରକୁ ଆକର୍ଷିତ ହେବା ଉଚିତ୍ ନୁହେଁ। ଏବଂ ସେଠାରେ ଥିଲେ ଭାଇ ଡାନିଏଲ୍ସ, ଯାହାଙ୍କ ମନରେ ଶତୃ କାର୍ଯ୍ୟ କରୁଥିଲା;

Kun maal jechuun maali? Diinni sammuu kee irratti hojjechaa jira jechuun maal jechuudha? Inni jechuun Hafuuri Qulqulluun sammuu kee irratti hojjechaa hin jiru jechuu dha.

> “…akkasumas yaadaa fi yaadaan Jaarsaa Pireeskoottis ergamoota mootummaa samiirraa ariʼaman sanaan hojii irra oolaa turan…”

> Hojiin Seexanaa yaadawwan keessan garagalchuudhaan wantoonni xixinnoonii fi qaqabbiileen Gooftaan akka galchitan isin hin kakaasne akka keessatti galan gochuu ture. Isaan kun barbaachisoo hin turre. Garuu kun hojii dhugaa sanaaf hiika guddaa qaba ture. Yaadawwan sammuu keessaniis, yoo gara xixinnoowwanii yookiin qaqabbiileetti harkifamtan, kun hojii mala Seexanaatiin qophaa’e dha. Isin kitaabota barreeffaman keessatti wantoota xixinnoo sirreessuun hojii guddaa hojjachaa jirtu jechuun yaaddu. Garuu ani, “Cal’isuun afaan dubbata” jedhamee nan ajajame.

Isaanii Uriah Smith kitaaba isaa, *Thoughts on Daniel and Revelation*, keessaa waan inni waa’ee “Daily” isa amantii waaqeffannaa tolfamaa ta’uu isaa dubbate balleessuu barbaadan. Kanaaf yeroo kana keessatti namoota Willie White fi Prescott fi Daniells morman keessaa tokko namicha Larry Smith jedhamuudha.

Eenyu Laarii Smiitiin? Inni ilma Uuriyaa ti; inni waan isaan gochuu barbaadan beeka, akkasumas abbaa isaa wajjin dhaabbataa jira: Wanti Guyyaa-Guyyaa jedhamu amantii waaqeffannaa waaqota tolfamoo ti.

> “Ani dubbadha, Ceepha barbaaddii keessan dhaabaa. Kaayyoon kun kan diyaablos taʼee yoo hojii irra ooluu dandaʼe, hojii keessan yaada keessatti akka waan baayʼee dinqisiisaa taʼeetti isinitti mulʼata. Kun karoora diinaa ture; wantoota dogoggora qabeessa fakkaatan hunda bakka sammuu namoota gosa hundumaa walii hin galletti walitti qabuudhaaf.”

> “Egaa maal taʼa ree? Hojii diyaabiloosiin gammadu sanauma raawwatamutu ture. Amantii keenya irratti warra alaa biratti waan isaanitti tolu qofa akka mulʼatuutti ibsi ni kennama ture; kunis amala keessaa amala eenyummaa kan…”

maal gochuu guddaa uuma.

Yaadawwan biraa kan “Daily” irratti fudhataman, kan burjaajii fi dukkana fidanii dha.

> “akkanumas yeroo warqee fakkaatan sana, ergaa guddaa sana ummata duratti dhiheessuuf hinaaffaadhaan itti fayyadamamuu qabanitti bobbaʼaa. Ibsiwwan mata-duree kamiyyuu irratti nuti hojjenne hundi guutummaatti wal-simuu hin dandaʼan; buʼaansaas sammuu amantootaa fi warra hin amannee jeequu taʼa. Kun immoo wanta Seexanni akka taʼuuf karoorfate isa dhugumaati—waan wal-dhabbii fakkeessuun guddisanii agarsiisuu dandaʼan kamiyyuu.”

ܡܪܢ ܐܢ ܨܒܐ، ܟܕ ܢܫܪܐ ܠܡܘܟܚܐ ܕܗܠܝܢ ܝܘܠܦܢܐ ܡܢ ܨܘܚܝܬܐ ܕܟܬܒܐ ܩܕܝܫܐ ܕܝܠܢ، ܢܚܘܪ ܠܚܙܩܝܐܝܠ 28؛ ܡܛܠ ܕܒܚܙܩܝܐܝܠ 28 ܐܝܬ ܐܬܝܕܥ ܥܩܪܗ ܡܡܫܚܐ ܕ«ܬܡܝܕ». ܚܙܩܝܐܝܠ 28 ܥܠ ܡܬܬܪܝܡܢܘܬܗ ܕܠܘܣܝܦܪ ܗܘ؛ ܘܗܝ ܡܣܟܡܐ ܠܗܕܐ، ܡܛܠ ܕܟܕ ܗܢܘܢ ܡܢܣܝܢ ܗܘܘ ܠܡܐܡܪ ܕ«ܬܡܝܕ» ܡܪܡܙܐ ܠܚܕܡܬܗ ܩܘܕܫܢܝܬܐ ܕܡܫܝܚܐ، ܠܐ ܒܠܚܘܕ ܕܚܐܪܩܘ ܠܗ ܠܚܙܘܬܐ ܫܪܝܪܬܐ ܕ«ܬܡܝܕ»، ܐܝܟ ܪܡܙܐ ܕܡܬܬܪܝܡܢܘܬܐ ܕܢܦܫܐ، ܐܠܐ ܐܦ ܡܓܠܝܢ ܗܘܘ ܠܗ̇ ܠܗܕܐ ܡܬܬܪܝܡܢܘܬܐ ܒܢܣܝܘܢܗܘܢ ܕܝܠܗܘܢ. ܗܝ ܡܕܓܫܐ ܕܗܢܘܢ ܢܥܠܘܢ ܒܘܠܒܠܐ ܠܓܘ ܣܕܪܝܢ ܕܝܠܢ.

> Amma, kunoo hojii guddaa tokkoo dha; keessatti hafuuroonni ormaa qooda fudhachuu danda’u. Garuu Gooftaan hojii lubbuu badaa jiran oolchuuf hojjetamuu qabu qaba; iddoowwan Seexanni of dhokfatee seenuudhaan jeequmsa garee keenya keessatti fiduuf guutuu danda’u hundumaas inni guutummaatti ni hojjeta; garaagarummaan xixiqqaan sun hundinuus ni guddata, ifatti mul’ata.

“Anis hiikame maal jechuu dha, ‘Ani mul’ifameera’?” Waaqayyo mataa isaatiin kana isheedhaan jedhe.

> “Aniis duraa irraa natti agarsiifame, Gooftaan hojii kanaa ba’aa isaa Jaarsolii Daniells yookaan Prescott tokkoof illee akka hin kennine. Mala Seexanaa keessaa tokko asitti galfamee, “Daily” kun dhimma guddaa akkasii ta’ee yeroo mootummaa kanaa isa murteessaa ta’e keessatti sammuu namootaa jeequu fi hojii fuulduratti deemu gufachiisuuf akka dhiyaatuu qabaa? Akkas ta’uu hin qabu, waan kam iyyuu ta’us. Dhimmi kun ol keessaa galchamuu hin qabu,”

Obboleettiin Waayitii “Daily” ni hubatte, akkasumas barsiisni “Daily” tajaajila Manni Qulqullummaa Kiristoos taʼuu isaa barsiisu kun ergamoota mootummaa samii keessaa ariʼaman irraa akka dhufe, akkasumas inni burjaajii fi dukkana qofa akka fide ni hubatte; akkasumas, iddoo pionneerotaa kan “Daily” waaqeffannaa mootummaa Roomaa durii agarsiisu, yeroo “Daily” sun irraa fudhatamettis raajii yeroo waggoota 1335 jalqabu akka taʼe ni beekte. Isheen kana ni beekte. Waan namoonni kun maal jechuu barbaadan iyyuu taʼu, garaagarummaa isaa ni beekte.

> “Wanti taʼu iyyuu akkana taʼuu hin qabu. Dhimmi kun galfamuun hin qabu; sababni isaas, hafuurri inni fidamu dhowwaa taʼa, Luusifar immoo sochii hundumaa ni eeggata. Hojjettoonni Seexanaa hojii isaa jalqabu, burjaajjiinis keessa hiriira keenyaatti seena. Garaagarummaa yaadaa gaaffii qoru taʼe hin taane barbaaduuf waamicha hin qabdu; garuu callisni kee dubbii guddaadha. Dhimma kana guutummaatti ifatti fuula koo dura qaba. Yoo diyaabilos, akkuma inni gochuuf yaade, ummata keenya keessaa nama kam iyyuu dhimmoota kanaan walxaxsuun dandaʼe, kaayyoon Seexanaa ni moʼata ture. Amma hojii sun osoo turtii tokko malee kaafamuu qaba; garaagarummaa yaadaas ibsamuun hin qabu.”

> “Seexanni namoota warra nu keessaa baʼan sana hafuurota hamoo wajjin akka walitti qabaman, gaaffiiwwan barbaachisummaa hin qabne irratti hojii keenya akka duubatti harkisan kakaasa ture; kaampii diinaa keessatti gammachuun akkam guddaan ni taʼa [achitti]. Walitti dhiibamaa, walitti dhiibamaa. Garaagarummaan hundinuu haa awwaalamu. Hojii keenya yeroo ammaa kana humna qaamaa keenya hundumaa fi humna narvii sammu keenya hundumaa garaagarummaa kana karaa irraa baasuu irratti kennuu, akkasumas hundinuu walii galuu dha. Seexanni ogummaa isaa guddaa qulqullaaʼaa hin taʼiniin yoo qabannaa xiqqoo illee argachuuf hayyamame [ni gammada ture].”

> “Amma yeroo ani akka ati hojjechaa jirtu argetti, sammuu koo keessatti haalli guutuun isaa fi bu’aan isaa, yoo ati itti fuuftee namoota nu irraa fagaatan keessaa warra xinnaallee carraa jeequmsa hiriira keenya keessatti galchuuf kennitu ta’e, ifatti naaf mul’ate. Hanqinni ogummaa kee wanta jechuun Seexanni barbaadu sanauma ta’a ture. Labsiin kee sagalee guddaadhaan ta’e hafuura Hafuura Qulqulluutiin miti. Ani akka sitti himu nan qajeelfame; barreessitoota namoota Waaqayyo geggeesse keessatti dogoggora barbaaduun kee Waaqayyoon hin geggeeffamne. Yoo kunis ogummaa Jaarsaa Dani’eels uummataaf kennu ta’e, matuma isaatiin aangoo hojii mootummaa isaaf hin kenninaa; inni sababaa irraa gara bu’aaatti yaaduu hin danda’u. Dhimmicha irratti callisuu kee ogummaa keeti. “Amma immoo, wanti hundinuu akka maxxansa namoota lubbuun hin jirree keessatti dogoggora barbaaduu fakkaatu hojii Waaqayyo isin keessaa eenyulleef kenne miti. Namoonni kun—Jaarsoliin Dani’eelsii fi Pireskoottii—yoo qajeelfama magaalaota keessatti hojjechuu irratti isaaniif kenname hordofanii ta’ee, namoonni baay’een, baay’ee baay’een dhugaa amanuudhaan jijjiirramanii turan; namoonni dandeettii qabanis [amma] iddoo isaan gonkumaa bira ga’amuu hin dandeenye keessa jiran turan.”

> “Addunyaan hundi maatii guddaa tokko akka taatetti ilaalamuu qabdi. Kanaafis, yeroo isin burqaa beekumsaa akkanaa irraa waraabdu qabdanii, maaliif waggoota dheeraadhaaf addunyaan guutuun dhuga-baatota Gooftaan keenya Yesus Kiristoos kenneen akka badu dhiiftan? Amantiin dhugaan namni dhiiraa fi dubartiin hundinuu nama nuti gaarummaa itti gochuu dandeenyu akka ta’anitti akka ilaallu nu barsiisa.”

> “Kunis waggoota hedduudhaaf maxxanfamee ture: —‘Sammuu Madaalawaa,’ jechuun Elder Andrews’f dhugaa-baatuudha. Sammuun akka humna taʼee yeroo dubbachuun barbaachisu fi baʼaa kamtu fuudhamuu fi baatamuu akka qabu beekuuf leenjifamuu ni dandaʼa; Kiristoos barsiisaa kee dha. Ani immoo [yeroo ani si arge] ogummaa kee ol kaasaa fi karaa garaagarummaa yaadaa galchu hordofaa jirtu siif baayʼee sodaadhe. Gooftaan namoota ogeeyyii yeroo callisuu isaanii keessatti ogummaan jiru nagaa isaanii eeggachuu dandaʼan ni waama. Ati nama guutuu taʼuu yoo barbaadde, karaa Yesuus Kiristoosiin qulqullifamuu si barbaachisa. Amma hojii tokko jalqabameera; ogummaanis tajaajilaa hundumaa keessatti, pirezidaantii waldaa [konferensii] hundumaa keessattis haa mulʼatu. Garuu asitti hojii waggoota dura ati qabattee hojjechuu qabdu tokko ture; bakka ati sagalee kee hojii kanaumaaf ol kaastee dubbachuu qabdu turte. Kiristoos ummata Isaa hundaaf waan isaan hojjechuu qaban fi wantoota isaan hojjechuu hin qabne irratti qajeelfama addaa kenneera. Qajeelummaa Gooftaa hojii irra oolchinee raawwachuuf yeroo xinnoon nuu hafeera. Ati karaa Gooftaa hubachuu ni dandeessa. Erga pirezidaantii taʼii kaaʼamtee booddee, wantoota akka yaada mataa keetiitti geggeessuuf kaayyoo kee ani arge. Ati waan ajaaʼibsiisaa taʼe raawwachuu akka dandeessu yaaddee turte; kun garuu hojii Waaqayyo harka keetti akka gootu hin kaaʼin ture. Amma garuu hojii kee cunqursuu miti; yoo Gooftaan tajaajiluuf si simate, barbaachisummaa dandaʼame hundumaa hiikuu dha. Ati garuu ogummaan fi murtiin qulqullifameen si keessatti hin mulʼanne taʼuu isaa baayʼee dursee ragaa kenniteetta. Ati dhimmoonni Gooftaan ifa yoo hin kennin fudhatama hin arganne baastee ibsite.”

> “Ani sochii akkan barsiifameera, waggaa biraa illee ariifachiisaan akkasii, akka si’iin pirezidaantii konfiraansii filatamuu, taasifamuu hin qabne ture. Garuu Gooftaan, dhimmin kun kadhannaadhaan fuula Gooftaa duratti hamma dhihaatutti, hojii ariifachiisaa akkasii dabalataa kam iyyuu ni dhowwa; ergaan hojii Gooftaa inni pirezidaantii irra jiru itti gaafatamummaa baay’ee ulfaataa fi qulqulluu taʼe siif dhufee erga turee, ati dhimma “Daily” irratti akkuma goote sanaan of keessaa kaatee ifatti dhoʼuu fi dhiibbaa kee gaafficha murteessu jedhee yaaduuf mirga naamusaa hin qabdu turte. Achitti Jaarsaa Haskell ture, inni itti gaafatamummaa ulfaataa baate; Jaarsaa Irwinis jira, akkasumas namoota hedduu ani maqaa isaanii kaasuu dandaʼu kanneen itti gaafatamummaa ulfaataa qaban jiru.”

> “Ulfinni umurii kabajni keessan eessa ture? Dhimmi sun madaalamuuf namoota itti gaafatamummaa qaban hunda osoo hin fidin, aangoo akkamiitu isin fayyadamuu dandeessan? Garuu amma dhimmicha haa qorannu. Hojii dagatamee ture sana fuulduraatti, waggaa biraa iyyuu hojii sana raawwachiisuuf hinaaffaa keessan mul’isuun, kun murtii Gooftaa ta’uu isaa ammas irra deebi’anii ilaaluun nu barbaachisa. Yoo gargaarsa isin wajjin tokkummaadhaan hojjetu waliin waggaa biraa hojii sana raawwattan, isin keessatti fi Jaarsa Prescott keessatti jijjiiramni tokko uumamuu qaba. Garaa keessan immoo Waaqayyo duratti gad of deebisaa. Gooftaan isin keessatti muuxannoo adda ta’e tokko arguu qaba; yeroo amma kana keessatti namoonni deebisamanii jijjiiramuu yoo barbaachise, isaan Jaarsa Daniells fi Jaarsa Prescott dha.”

> “Namoota torba filatamanii kanneen ogeeyyii taʼanii fi hojii ayyaana Waaqayyootiin ragaa deebii ammasii agarsiisan filatamuu qabu. Namoonni sababaa irraa gara buʼaatti yaaduu hin dandeenye hamma akkasitti jaamanii, namoota itti gaafatamummaa hojii kanaa baatanii fi pirezidaantota konfiraansiiwwanii kana tuffatan, namoonni hojii kana waggaa lamaa ol baatanii jiran akka ilaalcha malee darbaman, akkasumas buʼaan ariifataa akkasii akka taʼu taʼee namoonni hojii waggootaaf fuula isaanii dura kaaʼamee ture—magaalota keessatti hojjechuu—dagatanii, gorsaaf jaarsolii sanaaf xiyyeeffannoon homaa yookaan xiqqoo baayʼee kennamu, garuu wantoota isaan uummataaf kennuu filatan labsuun, hojii guddaa fi dinqisiisaa akkasii irratti amanamanii itti gaafatamummaa kennamuuf namoota sanaaf nageenyi akka hin jirre ofuma isaatiin ragaa baata.”

> “Kiristo duʼaa miti. Inni hojii Isaa karaa dinqisiisaa kanaan akka itti fufu gonkumaa hin eeyyamu. Kitaabota sanatti hin tuqinaa. Yoo jijjiiramni tokko barbaachisaa taʼe, Waaqayyo jijjiirama sana keessatti waliigaltee wal-simataa ni qaba; garuu yeroo ergaan itti gaafatamummaa guddaa of keessaa qabu namootatti amanametti, [Waaqayyo] amanamummaa jaalalaan hojjetu, lubbuu immoo qulqulleessu ni barbaada. Jaarsoliin Daniellsii fi Prescott lamaan isaanii iyyuu deebisanii jijjiiramuu isaan barbaachisa. Hojii ajaaʼibsiisaan tokko seenee jira; innis hojii Kiristoos gara biyya lafaa keenyaatti hojjechuuf dhufe wajjin waliigaltee keessa miti; warri dhugumaan jijjiiraman hundinuu hojiiwwan Kiristoos ni hojjetu.”

> “Nuyi hundi gara hojii Abbaa ulfeessu hojjachuu qabna. Yeroon murteessaa nu gaʼeera—yeroo qophii kana keessatti ammaa fi achumaan amala Yesuus Kiristoosiif of waafnee jiraachuu, yookaan isa yaaluu illee dhiisuu. Obbo Daniells, akka haalota walfakkaatan keessatti duraan gooteetti sagaleen kee ol fuudhamee akka dhagaʼamu of eeyyamuutti hin yaadin. Akkasumas hubadhu, pirezidaantiin konfiraansii tokko bulchaa miti. Inni namoota ogeeyyii warra bakka pirezidaantota taʼanii jiran, warra Waaqayyo fudhate wajjin walqabatee hojjeta. Barreeffamoota maxxanfamanii kitaabota keessatti qalama warra Waaqayyo fudhate irraa baʼan keessa harka galfachuuf inni bilisummaa hin qabu. Yoo humna mootummaa fi bulchiinsa ol aantummaa qabu irraa xiqqina caalaa hin argisiisne, kana booda aangoo isaanii tursiisuu hin qaban. Yeroon murteessaa dhufeera, sababni isaa Waaqayyo ni salphifama.”

> ଅକାର୍ଯ୍ୟ ଅବସ୍ଥାରେ ଥିବା ସହରଗୁଡ଼ିକୁ ପ୍ରଭୁ କିପରି ଦେଖନ୍ତି? ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ସ୍ୱର୍ଗରେ ଅଛନ୍ତି। ଏବେ ଏହାର ସ୍ୱୀକୃତି ଏହିପରି ହେବ,—କୌଣସି ରାଜସିକ ଶାସନ ନାହିଁ। ଏବେ ଏହି ଜଗତର ସଙ୍କଟକାଳ। ଏବେ ମୁଁ ରକ୍ଷା କରିବା କିମ୍ବା ବିନାଶ କରିବାର ଶକ୍ତି। ଏବେ ସେହି ସମୟ, ଯେତେବେଳେ ସମସ୍ତଙ୍କର ଭାଗ୍ୟ ମୋର ହାତରେ ଅଛି। ମୁଁ ଜଗତକୁ ରକ୍ଷା କରିବା ପାଇଁ ମୋର ଜୀବନ ଦାନ କରିଛି। ଏବଂ “ମୁଁ, ଯଦି ଉଚ୍ଚକୁ ଉତ୍ତୋଳିତ ହେଉଁ,” ତେବେ ଯେ ଉଦ୍ଧାରକ କୃପା ମୁଁ ଦାନ କରିବି, ସେହି କୃପା ପ୍ରମାଣ କରିବ ଯେ, ଯେମାନେ ଦିବ୍ୟ ସାଦୃଶ୍ୟ ଅନୁଯାୟୀ ଗଢ଼ିତ ହେବାକୁ ଇଚ୍ଛା କରିବେ ଏବଂ ମୋ ସହିତ ଏକ ହେବେ, ସେମାନେ ମୋର ମୁକ୍ତିଦାୟକ କୃପାର ଶକ୍ତି ସହିତ ମୁଁ ଯେପରି କାମ କରେ, ସେପରି କାମ କରିବେ।’ ଯେ କେହି ଇଚ୍ଛା କରେ, ସେ ନିଜ ଭାଇମାନଙ୍କ ସହ ଏକତ୍ର ହୋଇ, ପ୍ରଭୁ ଯେ ପରାମର୍ଶ ଦିଅନ୍ତି ତାହାର ଅଧୀନରେ ଦାୟିତ୍ୱପୂର୍ଣ୍ଣ ସ୍ଥାନରେ ଥାଇ, ସେମାନଙ୍କୁ ଦିଆଯାଇଥିବା କାମ କରିବା ପାଇଁ ହାତ ବଢ଼ାଉ, ଏବଂ ସମସ୍ତ ଗାମ୍ଭୀର୍ୟ ସହିତ ତାଙ୍କ ସହ ପୂର୍ଣ୍ଣ ସମନ୍ୱୟରେ କାମ କରିବାକୁ ଚେଷ୍ଟା କରୁ, ଯିଏ ଜଗତକୁ ଏତେ ଭଲ ପାଇଥିଲେ ଯେ ଜଗତର ଉଦ୍ଧାର ପାଇଁ ନିଜ ଜୀବନକୁ ସମ୍ପୂର୍ଣ୍ଣ ବଳି ଭାବେ ଦାନ କରିଥିଲେ। ମୁଁ ଆମର ସେବକମାନଙ୍କୁ କହୁଛି, ଯେପରି ସେମାନେ ଆମ ସହରଗୁଡ଼ିକରେ କାର୍ଯ୍ୟରେ ପ୍ରବେଶ କରନ୍ତି, ବାକ୍ୟର ସେବାକାର୍ଯ୍ୟ ସହ ଏକ ଶାନ୍ତ ପବିତ୍ରତା ସଂଲଗ୍ନ ରହୁ। ଯଦି ଆମେ . . . ଲୋକମାନଙ୍କର ମନରେ ଯଥୋଚିତ ପ୍ରଭାବ ସୃଷ୍ଟି କରିପାରିବୁ ନାହିଁ। [ଏହି ପୃଷ୍ଠାର ତଳ ତୃତୀୟାଂଶ ଖାଲି ରଖାଯାଇଛି।]

> “Ani Galmee koo irraa nan waraaba. Dhugaan akka Yesuus keessa jirtutti—dubbadhaa, kadhadhaa, salphina isaa keessatti jecha hundumaa amanaa. Yoo dogoggorri namoota amantii irraa goranii fi hafuurota gowwoomsan dhaggeeffatan duratti dhiyaate, namoota yeroo dheeraaf nu wajjin amantii keessa turan miti, maal argattu? Ati gama seexanaa irratti ni dhaabbattaa? Xiyyeeffannoo kee lafa hojii hin hojjetamne irratti kenni. Hojiin addunyaa guutuu hammatu nu dura jira. Ani waa’ee John Kellogg ilaalchisee mul’atawwan naaf kennamee ture.”

> Namni baayʼee hawwataa baayʼee tokko yaadota falmiiwwan soba fakkaatanii nama gowwoomsan isa dhiheessaa ture sanaa bakka buʼaa ture; yaad-rimeewwan dhugaa Kitaaba Qulqulluu isa dhugaa irraa adda taʼan. Warri immoo waan haaraa tokkoof beelaʼanii dheebotan yaadota [akkuma kanaan nama gowwoomsan] fuulduratti dhiheessaa turan; kanaafis Obbo Prescott balaa guddaa keessa ture. Obbo Daniellsis [akka] yaad-rimeewwan kun iddoo hundatti dubbatamuu yoo dandaʼan, akka addunyaa haaraa tokkootti taʼa jedhu sanaan gowwoomfamee marfamuu balaa guddaa keessa ture.

> “Eeyyee, ta’a; garuu yeroo yaadni isaanii akkasitti guutummaatti keessatti xuuxamee turetti ani akka obboleessi Daniells fi obboleessi Prescott yaada mul’ata hafuuraa [spiritualistic] fakkaatu muuxannoo isaanii keessatti walitti fo’anii, akkasumas uummata keenya gara yaada bareedaa, yoo danda’ame warra filatamoo iyyuu gowwoomsanitti harkisaa jiran natti mul’ate.”

Warriin filatamoon baayʼeen hin gowwoomfaman; garuu namoonni warri filatamoota sana waliin dhaabatan ni jiraatu, isaanis ni gowwoomfamu. Warri filatamoon baayʼeen durboota ogeeyyii dha. Durboonni gowwoonni immoo ni gowwoomfamu, mitii?

Akkuma durboota ogeeyyii yeroo kana keessatti, yeroo qorama filatamtoota iyyuu gowwoomsuuf jiru kana keessatti, akkuma durboonni ogeeyyii dhangala’uu Hafuura Qulqulluu fudhachaa jiranitti, durboonni gowwoonni maal fudhachaa jiru? Soba jabaa 2 Tasalonqee keessatti ibsame sana. Nuti kana illee, walqabatee Guyyumaatiin, ni ilaalla.

—“muuxannoo hafuuraa [spiritualistic] fakkaatu gara muuxannoo isaanii keessatti walitti dabalachaa turan; yoo dandaʼame immoo warra filatamoo isa hunda illee gowwoomsuuf, namoota keenya gara yaadota miidhagoo garuu gowwoomsanitti harkisaa turan.”

ନିରାତ୍ମବାଦର ସର୍ବାନ୍ତ୍ୟ ସାରତତ୍ତ୍ୱ କଣ?

Yommuu seenaa Mootii Saaʼul ilaallu, Saamuʼel maal jedhe? “Fincilli akka falfalaatti.” Fincilli falfalaadha.

Saawul eessatti dhuma?

DHAGGEEFFATTOOTA KEESSAA: Waliin qarlittii Endoor.

Waliin Endor wajjin.

Mootiin Kun Saawul wantoota walitti aanan kana, isa gara raagduu Endoritti geessan, fiduuf maal godhe? Inni dubbii isaa Dubbii Waaqayyoo ol kaaʼe. Wanti inni godhuu qabu isaatti himamee ture; garuu inni fuulduratti deemee waan ofii isaa fedhe godhe.

Bu’uura hafuuraa hundeedhuma isaatiin jecha kee Dubbii Waaqayyoo ol kaa’uu dha. Wanti hundi achumaan jalqaba. Sun falfala dha.

Falfalliin akka Seexanni dhiibbaa isaa jala si galchu adda baasuudha. Akka inni si hawwatu jechi kun jecha falfalaatiin wal qabatu; gowwoomsaa falfalaa ilaallata.

Yommuu ati falfalamte, eenyutu jalqaba irratti kan falfalame taʼa? Nama falfalaa sana. Wanni hundinuu yeroo ani dubbii koo Dubbii Waaqayyoo ol kaaʼutti jalqaba. Kun falfala; kun fincila; anis isa falfalame taʼe. Kunis waan Daniells fi Prescott irratti taʼe dha.

Yeroo kun taʼaa turetti, Daniells fi Prescottn miirawwan akkamii galchuuf yaalaa turan? Hubannaa dogoggoraa waaʼee Daily.

Dhugumattiin dhugaan kan Guyyaa Guyyaa maalidha ree? Inni Heedhentummaa taʼuu isaati; Heedhentummaanis amantii of ol-guddisuuti. Inni amantii mana mootummaa Waaqaa keessatti jalqabeedha; yeroo Seexanni—Seexanni—dubbii isaa Dubbii Waaqayyoo ol kaasee, seenaa ilmaan namaa keessatti iccitii hamminaa galchetti.

Iciciin hamminaa hojii Seexanaa nu gororsuu dha. Innis hojii Seexanaa, dubbii keenya yookaan dubbii isaa Dubbii Waaqayyoo irratti ol kaa’uuf nu geessisuu dha.

Yaada koo ni hordoftuu?

Cubbuu ilaalaa. Innis hiika “cubbuu” jedhu Strong’s Concordance keessatti ni ibsa. Yommuu ati gara jecha hundee isaatti gadi buutu immoo, jechi hundee cubbuutiif maal dha? Alfaa, alfaa. Sun gantummaa Alfaa dha.

Daniells fi Prescott yaada kana gowwummaa kana yoom dhiibaa turan? Yeroo gantummaa Alfaatti.

Kanaaf, waaʼee “warra filatamoo taʼan illee gowwoomsuu” fi waaʼee Hisqiʼeel 28 dubbisuu irratti wanta Obboleettii White asitti jettu kana hin dhabiinaa. Isheen maal akka raawwatamaa ture ni beekti turte. Dhimmi “Daily” kun dogoggora barsiisaa qofa utuu hin taʼin, namoonni ilaalcha dogoggoraa waaʼee “Daily” kana lallaban jecha isaanii Dubbii Waaqayyoo ol kaaʼuu akka qaban isaan dirqisiisa; kunis iddoo isaan jara hafuura gowwoomsaan qabaman keessa galcha; kanaafuu, isaan fincila isaanii keessatti warra kaan gowwoomsuuf harka Seexanaa keessatti meeshaa taʼu.

> “ନିଜ କଳମଦ୍ୱାରା ମୋତେ ଏହି [ତଥ୍ୟଟି] ଲେଖି ସ୍ପଷ୍ଟ କରିବାକୁ ପଡ଼ୁଛି ଯେ, ଏହି ଭାଇମାନେ ନିଜମାନଙ୍କର ଭ୍ରମଜନକ ଧାରଣାମାନଙ୍କ ଭିତରେ ଏମିତି ତ୍ରୁଟି ଦେଖିବେ, ଯାହା ସତ୍ୟକୁ ଅନିଶ୍ଚିତତାର ଅବସ୍ଥାରେ ପକାଇଦେବ; ଏବଂ [ତଥାପି] ସେମାନେ [ଏମିତି] ଆଗକୁ ଆସି ଦଣ୍ଡାୟମାନ ହେବେ, [ମନେ ହେବ ଯେ] ସେମାନଙ୍କ ପାଖରେ ବହୁତ ବଡ଼ ଆତ୍ମିକ ବିବେକ ଅଛି। ଏବେ ମୋତେ ସେମାନଙ୍କୁ କହିବାକୁ ହେବ [ଯେ] ଯେତେବେଳେ ମୋତେ ଏହି ବିଷୟ ଦେଖାଯାଇଥିଲା,”

Namoonni akkana jedhu, “Oo, Ellen White, isheen waaʼee ‘Guyyuu’ irratti ejjennoo hin qabdu.”

> “yeroo ani dhimma kanaan agarfame, yeroo Obbo Daniells yaada isaa waa’ee ‘Daily’ jedhu deeggaruuf sagalee isaa akka xurumbaatti ol kaasaa turetti, bu’aan isaa kan itti aanu naaf mul’ifame. Uummanni keenya jeeqamaa turan. Ani bu’aa isaa arge; ergasii immoo akeekkachiisni naaf kenname akka, yoo Obbo Daniells bu’aa isaa utuu hin kabajin akkasitti kakaafamee ofii isaa hafuura Waaqayyoo jalatti akka jiru amanuu isaaf of dhiise,”

Kun hafuuraa kana. Inni dubbii isaa Dubbii Waaqayyoo ol kaa’eera. Inni akka Waaqayyo irraa kaka’umsa argachaa jiru amana.

> “Yoo Odayaa Daaniyels bu’aa isaa ilaaluudhaan alatti akkasitti yaada kanaan dhiibamee ofii isaa Waaqayyoon kaka’umsa jalatti jira jedhee amanuu isaatti, shakkiin sadarkaa keenya hunda keessatti bakka hundatti facaafama ture, nus iddoo Seexanni ergaa isaa geessu keessatti argamna turre. Amantii-dhabuu fi shakkiin sammuu namootaa keessatti jabaatanii facaafamu turan, fi midhaan hamminaa ajaa’ibsiisaan dhugaa iddoo isaa bu’a ture. Ms 67, 1910, 1–8. Manuscript Release, volume 20, 17–22.

Midhaan hammeenyaa kan ajaa’ibsiisaa taʼe harʼa guutummaa Adveentizimii keessatti guddachaa jira.

Ellen White hubannaa isaa hubannoo Pioneers waaʼee 2520 irratti kaaʼiti.

Ellen White hubannoo ishii Piyoneerotaa irratti kaaʼti; akka hubannoo isaanii sanaatti, “Daily” inni Kitaaba Daani’el keessatti argamu Pagaanaummaa bakka bu’a.

Back to Articles