Article

# Kitaaba Daani’el — Lakkoofsa Torbaatamii Lama

Walittiinsi Raajii: Addaan Cituu Israa’el Durii Irraa Hamma Xumura Ameerikaa Gamtoomanii keessatti

Author

Jeff Pippenger

Published

February 5, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Ragaa fincila Yerobiʼaam waaʼee qoodamuu Israa’el durii gara mootummaa lamaatti qoodamees seenaa dha. Mootummaan kaabaa gosoota kudhan irraa ijaarame Israa’el jedhamuun beekama ture, yeroo tokko tokko immoo Efreem jedhamas ture; mootummaan kibbaa immoo Yihudaa jedhamuun beekama ture. Bara Hisqiʼeel keessatti mootummaan sun waggoota hedduudhaaf mootummaa lama taʼee ture; boqonnaa soddomii-torba keessattis Hisqiʼeel raajii mootummaa lamaan sun akka deebiʼanii saba tokko taʼan ibsu tokko argate. Raajiin sun seenaa jalqabaa bineensa lafaa (Yunaayitid Isteetsii) keessatti raawwatameera; yeroo dhuma Yunaayitid Isteetsii keessattis yeroo dhumaatiif ni raawwatama; sababni isaas Yesus yeroo hundumaa dhuma wanta tokkoo jalqaba wanta sanaatiin fakkeessa.

Yeroo Israa’el mootummaa lamaatti qoodamte sana fincilli Yerobiyaam mul’ate, fincila jalqaba Ameerikaa keessatti ta’ee, akkasumas dhuma Ameerikaa keessattis ta’u bakka bu’a. Fincilli jalqabaa fi dhumaa Ameerikaa keessatti argamu walitti dhufeenya mootummaa lamaa of keessatti hammata. Mul’anni Yohaannis boqonnaa kudha saddeet, akkuma barruulee kana keessatti irra deddeebiin barreeffamoota Obboleettii White irraa caqasameetti, waamicha lama waldoota amantii irratti dhiyaatan bakka bu’a. Saboonni lamaan yeroo sa’aatii rakkoo seera Dilbataa keessatti walitti makaman, warra dhibba afurtamii afur kuma ta’anii fi bushaayee Waaqayyoo kan biraa amma iyyuu Baabilon keessa jiranidha.

Biyyoonni mootummaa lamaanii seenaa Milleraayitii keessatti walitti makaman Yihudaa fi Efreem turan. Isaanis yeroo dheekkamsi addaddaa mootummoota lamaan irratti ture, tokkoon tokkoon isaanii irratti, akkaataa isaanii keessatti, bara 1798tti erga xumuramee booddee, achiis bara 1844tti walitti makaman. Jechi “akkasumas” jedhu boqonnaa soddomii torbaa Hisqi’el keessatti argamu hojii irra oolmaa kana irratti mirkanaa’uu keenya ni dandeessisa. Jechi “akkasumas” jedhu ergaa jecha “akkasumas” sana booda dhufu, ergaa jecha “akkasumas” sana dura ture irratti kaa’uu jechuudha.

> ᱯᱨᱵᱷᱩᱣᱟᱜ ᱵᱟᱹᱱᱤ ᱫᱚ ᱟᱨᱦᱚᱸ ᱤᱧ ᱛᱷᱮᱱ ᱦᱮᱪᱮᱱᱟ, ᱢᱮᱱᱛᱮ, ᱟᱨ ᱟᱢ, ᱦᱮ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱯᱩᱛ, ᱢᱤᱫ ᱰᱟᱸᱜᱨᱟ ᱦᱟᱛᱟᱣ ᱢᱮ, ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱨᱮ ᱚᱞ ᱢᱮ, ᱭᱦᱩᱫᱟ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ, ᱟᱨ ᱤᱥᱨᱟᱭᱮᱞ ᱨᱮᱱ ᱩᱱᱤᱭᱟᱜ ᱥᱟᱝᱜᱟᱛᱤ ᱠᱚ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ; ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱟᱨᱮᱫ ᱢᱤᱫ ᱰᱟᱸᱜᱨᱟ ᱦᱟᱛᱟᱣ ᱢᱮ, ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱨᱮ ᱚᱞ ᱢᱮ, ᱭᱚᱥᱮᱯ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ, ᱮᱯᱷᱨᱟᱭᱤᱢ ᱨᱮᱱ ᱰᱟᱸᱜᱨᱟ, ᱟᱨ ᱤᱥᱨᱟᱭᱮᱞ ᱨᱮᱱ ᱥᱟᱱᱟᱢ ᱚᱰᱟᱜ ᱩᱱᱤᱭᱟᱜ ᱥᱟᱝᱜᱟᱛᱤ ᱠᱚ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ: ᱟᱨ ᱚᱱᱠᱩ ᱢᱤᱫ ᱥᱟᱶᱛᱮ ᱮᱴᱟᱜ ᱥᱟᱶᱛᱮ ᱢᱤᱫ ᱰᱟᱸᱜᱨᱟ ᱨᱮ ᱡᱚᱲᱟᱣ ᱢᱮ; ᱟᱨ ᱚᱱᱠᱩ ᱟᱢᱟᱜ ᱛᱤ ᱨᱮ ᱢᱤᱫ ᱦᱚᱭᱚᱜᱼᱟ। Ezekiel 37:15–17.

Hisqiʼel yeroo, “dabalees,” jedhuun yeroo dubbatu, qajeelfama raajii kan irra deebiʼanii balʼisuu hojiirra oolchaa jira. Hisqiʼel ulee lama, tokko Yihudaadhaaf, kaan immoo Efreemiif akka fudhatu, akkasumas raajii ulee lamaan fakkeeffamee mulʼifame sana fuula raajii duraanii irra akka kaaʼu ajajameera. Fakkeenyi raajii duraanii lakkoofsa tokko keessatti yeroo Hisqiʼel gara sulula lafee duʼaa goggogaa taʼeetti baafame jalqabe.

> Akaa Waaqayyoo natti buʼe; hafuura Waaqayyootiinis na baasee gara giddugala sulula lafooleedhaan guutameetti na kaaʼe. Innis na marsisee achi na dabarse; kunoo, lafooleen baayʼee hedduun sulula balʼaa sana keessatti turan; kunoo immoo, isaan goggogoo baayʼee turan. Innis naan jedhe, Yaa ilma namaa, lafooleen kun jiraachuu dandaʼuu ree? Anis deebisee, Yaa Gooftaa Waaqayyo, ati beeyta jedheen. Innis deebiʼee naan jedhe, Lafoolee kana irratti raaji, akkanas isaaniin jedhi, Yaa lafoolee goggogoo, dubbii Waaqayyoo dhagaʼaa. Gooftaan Waaqayyo lafoolee kanaan akkana jedha; Kunoo, ani hafuura isin keessa galcha, isinis ni jiraattu; ani hidda isin irratti kaaʼa, foon isin irratti biqilcha, gogaa immoo isinitti uffisa, hafuuras isin keessa kaaʼa, isinis ni jiraattu; anis akka ani Waaqayyo taʼe ni beektu. Anis akkuma na ajajametti raaje; yeroo ani raajutti sagaleetu taʼe, kunoo, raafamni tokko taʼe; lafooleenis walitti qabaman, lafti tokko lafee isaatti. Yeroo ani ilaalu, kunoo, hiddonnii fi foon isaan irratti biqilan; gogaanis gubbaadhaan isaan uwwise; garuu hafuuri isaan keessa hin turre. Sana booddee inni naan jedhe, Gara qilleensaatti raaji; yaa ilma namaa, raajiitii qilleensaan akkana jedhi, Gooftaan Waaqayyo akkana jedhu; Yaa hafuura, qilleensa afran keessaa kottu, warra ajjeefaman kana irratti afuufi, akka isaan jiraatan. Anis akkuma inni na ajajetti raaje; hafuuriis isaan keessa seene, isaanis ni jiraatan, miilla isaanii irra dhaabatanii loltoota baayʼee guddaa taʼan. Ergasii inni naan jedhe, Yaa ilma namaa, lafooleen kun mana Israaʼel guutuu dha; kunoo, isaan, “Lafooleen keenya goggogan; abdiin keenyas badeera; nuti qooda keenya irraa muramneerra” jedhu. Kanaafuu raajiitii isaaniin jedhi, Gooftaan Waaqayyo akkana jedha; Kunoo, yaa saba koo, ani awwaalcha keessan ni bana, awwaalcha keessan keessaa isin baasa, gara biyya Israaʼelittis isin fida. Yaa saba koo, yeroo ani awwaalcha keessan bannee, awwaalcha keessan keessaa isin baase, akka ani Waaqayyo taʼe ni beektu. Ani hafuura koo isin keessa nan kaaʼa; isinis ni jiraattu; biyya ofii keessan keessattis isin nan qubachiisa; yeroo sana ani, Waaqayyo, dubbadhee akka raawwadhe ni beektu, jedhu Waaqayyo. Hisqiʼel 37:1–14.

ⴻⴳ ⵉⵣⵍⵉⵏ ⴰⵎⵣⵡⴰⵔⵓ ⵏ ⵉⵎⴰⵇⵇⴰⵍⵏ-ⴰ, ⵏⴻⵙⵙⴻⴱⴷⴰⴷ ⴰⵡⴷ ⴰⵏⵏⴰ ⵙ ⵜⴰⵍⵖⴰ ⵏ ⵉⵖⴻⵙⵙⴰⵏ ⵉⵎⵎⵓⵜⵏ ⵜⴻⵜⵜⵓⵙⴽⵏⴰ ⴰⵖⴻⵔⴼ ⵏ ⵕⴱⴱⵉ ⴳ ⵡⵙⵙⴰⵏ ⵉⵏⴻⴳⴳⵓⵔⴰ, ⴷ ⴰⵏⵏⴰ ⵜⵉⵏⴰⵡⵜ ⵏ ⴽⴽⵓⵥ ⵏ ⵜⴻⴷⵓⴷⵉⵏ, ⴰⵢ ⴰⵙⴻⵏ-ⵉⴼⴽⴰⵏ ⴰⴷ ⴱⴷⴷⴻⵏ ⵖⴼ ⵉⴹⴰⵕⵕⴻⵏ-ⵏⵙⴻⵏ ⴰⵎ ⵓⵥⵕⵉⴳ ⴰⵎⵇⵇⵕⴰⵏ, ⴷ ⵜⵉⵏⴰⵡⵜ ⵏ “Midnight Cry” ⵜⵉ ⵙⵙⴻⵏⵜⴰⵢⴻⵏ ⵍⵉⵙⵍⴰⵎ ⵏ ⵜⵡⵓⵖⴰ ⵜⵉⵙ ⴽⵔⴰⴹ. Sister White ⵜⴻⵙⵙⴻⵏⵜⴰⵢ ⵉⵖⴻⵙⵙⴰⵏ-ⴰ ⴷ ⴰⵖⴻⵔⴼ ⵏ ⵕⴱⴱⵉ.

> “Ani qalama koo gad dhiisee lubbuu koo kadhannaadhaan ol nan kaasa; akka Gooftaan saba isaa irraa garagalan, kanneen akka lafee goggogaa taʼan, akka isaan jiraatanitti irratti hafuura baafatuuf.” General Conference Bulletin, February 4, 1893.

ଆମେ ପୂର୍ବବର୍ତ୍ତୀ ପ୍ରବନ୍ଧମାନରେ ଦେଖାଇଛୁ ଯେ ୧୮ ଜୁଲାଇ ୨୦୨୦କୁ ଚିହ୍ନଟ କରୁଥିବା ଭବିଷ୍ୟବାଣୀମୂଳକ ସନ୍ଦେଶଟି ଭୁଲ ଥିଲା, ଏବଂ ସେହି ମିଥ୍ୟା ଘୋଷଣା ଦଶ କୁମାରୀଙ୍କ ଉପମାରେ ପ୍ରଥମ ନିରାଶା ଏବଂ ବିଳମ୍ବ ସମୟର ଆଗମନକୁ ଚିହ୍ନିତ କଲା। ମିଲ୍ଲରୀୟ କାଳରେ ସମୟର ଘୋଷଣା ବୈଧ ଥିଲା ସତ୍ୟ, କିନ୍ତୁ ୧୮୪୪ ପରେ କେବେ ମଧ୍ୟ ସମୟ ଉପରେ ଆଧାରିତ ଆଉ କୌଣସି ସନ୍ଦେଶ ହେବାକୁ ନଥିଲା। Future for America ୧୮ ଜୁଲାଇ ୨୦୨୦ର ଘୋଷଣା କଲାବେଳେ, ସେମାନେ ପଛକୁ ସେହି ଇତିହାସକୁ ଖସିଗଲେ ଯେଉଁଠାରେ ସମୟର ଘୋଷଣା ଗ୍ରହଣଯୋଗ୍ୟ ଥିଲା, ଏବଂ ଏହା କରିବାରେ ସେମାନେ ପାପ କଲେ; ଏବଂ ସେମାନେ ପ୍ରକାଶିତବାକ୍ୟ ଅଧ୍ୟାୟ ଏଗାରର ମହାନଗରର ରାସ୍ତାରେ ବଧ ହେଲେ। ରାସ୍ତାରେ ମୃତ ଅବସ୍ଥାରେ, ସେମାନଙ୍କୁ ପୁନରୁତ୍ଥିତ ହେବାର ଆବଶ୍ୟକ ହେଲା, ଯେପରି ସାଢେ ତିନି ଦିନ ପରେ ସେହି ଦୁଇ ସାକ୍ଷୀ ପୁନରୁତ୍ଥିତ ହୋଇଥିଲେ।

> “Lafoonni gogaan irra hin qabne sun akka duʼaa kaʼuutti hojii keessa akka seenan, Hafuura Qulqulluu Waaqayyootiin irratti afuufamuun isaan barbaachisa.” Bible Training School, December 1, 1903.

Maqaalota darban keessatti ergaan qilleensota afurii kan dhugaa baatota lamaan keessaa duʼaa kaasu, ergaa Islaamaa jechuunis Aarsaa sadaffaa taʼuu isaa, akkasumas ergaan sun ergaa Iyyuu Halkan Walakkaa kan guyyoota dhumaa taʼuu isaa agarsiifnee turre. Hisqiʼel, “kana malees,” jedha; akkas jechuunis seenaa labsii Iyyuu Halkan Walakkaa fakkeessu keessatti uleen lama, inni tokko jechuunis Efreem bakka buʼee fi inni tokko Yihudaa bakka buʼee, walitti makamanii saba tokko taʼuu akka qaban adda baaseera. Fakkeenyi durboota kudhanii guyyoota dhumaa keessatti, akkuma seenaa Millerite keessatti raawwatame sanatti, “xalayaa isaatti guutummaatti” ni raawwatama. Yeroo Iyyuu Halkan Walakkaa seenaa Millerite keessatti raawwatametti, akkasumas deebiʼee raawwatama guyyoota dhumaa keessattis, “uleewwan lama” walitti makamanii turan, akkasumas walitti makamu.

Uleen lamaanu kun mootummaa kaabaa (Efreem) fi mootummaa kibbaa (Yihudaa) kan Israa’el durii bakka buʼan. Akkasumas William Miller Eliyaasiin akka fakkeeffame, yeroo waggaa sadii fi walakkaa hongeen turettis Eliyaas gara haadha hiyyeessaa Zarafaatii akka dhaqees argisiifneerra.

> Dubbiin Waaqayyoo isatti dhufe; akkana jedhe: Ka’i, gara Sarephaat isa kan Siidoonaa taʼeetti deemi, achittis jiraadhu; kunoo, achitti dubartii abbaan manaa irraa duʼe tokko akka si sooru ajajeera. Innis kaʼee gara Sarephaatitti deeme. Yommuu balbala magaalattii gaʼes, kunoo, dubartiin abbaan manaa irraa duʼe sun muka bobaʼaa walitti qabuutti argamte; inni ishee waamee, “Maaloo, bishaan xinnoo okkotee keessatti naa fidii, akkan dhuguuf” jedheen. Isheenis bishaanicha fiduuf utuu deemtu, inni ammas ishee waamee, “Maaloo, buddeena xinnoo harka kee keessatti naa fidii” jedheen. Isheenis akkana jette; “Waaqayyo Gooftaan kee jiraataa akka taʼe nan kakadha; ani bixxillee hin qabu; qamadii daakuu harka guutuu xinnoo qofa boqqolloo keessatti qaba, zayitii xinnoos qaruuraa keessatti qaba; kunoo, ani muka bobaʼaa lama walitti qabadhee, aniifi ilmi koo nyaannee duunuuf seenee qopheessuufan jira.” Eeliyaasis isheedhaan, “Hin sodaatin; deemiitii akkuma jette sana godhi; garuu dursee isa irraa buddeena xinnoo naa tolchiitii naa fidi; booddees ofii keetiifii ilma keetiif tolchi. Waaqayyo Gooftaan Israa’el akkana jedhaatii: Guyyaa Waaqayyo lafa irratti rooba erguutti, boqqolloon daakuu keessaa hin dhumu, qaruuraan zayitiis hin hirʼatu.” Isheenis deemtee akka dubbii Eeliyaasitti goote; isheenis, innis, maatiin ishees guyyaa baayʼeef nyaatan. 1 Mootota 17:8–15.

“Guyyoonni baayʼeen” keessaa kutaa kanaa waggoota sadii fi walakkaa Ahaab Eliyaasin barbaade turedha; kunis waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jaatama ariʼatama mootummaa paaphaasummaa bakka buʼe. Waaʼee “guyyoota baayʼee” ariʼatama mootummaa paaphaasummaa kanaa, Yesuus akkana jedhe:

> “Yoo guyyoonni sun gabaabbifamuu baatan, namni tokko illee hin oolu ture; garuu warra filatamtootaaf jedhamee guyyoonni sun ni gabaabbifamu.” Maatewos 24:22.

Obboleettiin Wiitii dubbii Yesuus waa’ee “guyyoota sanaa” jedhe yeroo ari’atama paaphaasummaa ta’eetti kallattiidhaan beeksifti.

> “Bara waldaa irratti taasifame guutummaa yeroo waggoota 1260 sanaa keessatti hin itti fufne. Waaqayyo araara saba Isaa irratti qabuun yeroo qormaata isaanii isa ibiddaa sana gabaabse. Yommuu Gooftaan Fayyisaa ‘rakkina guddaa’ waldaa irra ga’u dursee dubbatu, akkana jedhe: ‘Guyyoonni sun utuu hin gabaabbatin, namni tokko iyyuu hin oolu ture; warra filatamoo sanaaf garuu guyyoonni sun ni gabaabbatu.’ Maatewos 24:22. Dhiibbaa Haaromsaa sanaatiin baraan sun waggaa 1798 dura dhaabate.” The Great Controversy, 266, 267.

“Guyyoonni baayʼeen” Eliyaas dubartii abbaan manaa irraa deggersa argatee itti jiraate, akkasumas “guyyoota baayʼee” ariʼatama papaasummaa Daaniʼel adda baase sana turan.

> Warri hubatanii ni barsiisan baay’ee barsiisu; ta’us isaan guyyoota baay’eedhaaf billaan, ibiddaan, booji’amuudhaan, saamamuudhaan ni kufu. Isaan yeroo kufanitti gargaarsa xinnoodhaan ni gargaaramu; garuu baay’een isaanii soba lallabaadhaan itti maxxanu. Namoota hubatanii keessaa immoo muraasni ni kufu; kunis akka isaan qoraman, qulqullaa’an, akka adii ta’an, hamma yeroo dhumaatti ta’uuf; yeroo murtaa’eef waan ta’eef. Daani’el 11:33–35.

“Yeroon dhumaa,” inni aayatawwan keessatti “yeroo murtaa’e” jedhamus, bara 1798 ture; innis akka yeroo Eliyaas haadha hiyyeettii Zarephaath wajjin tureen fakkeeffamee turetti, xumura ari’atama paaphaasummaa agarsiise. Seenaa sana keessatti haati hiyyeettii, waldaa hin heerumne bakka buutu, keessatti Mul’ata Yohaannis boqonnaa kudha lama keessatti akka waldaa lafa onaa keessa jirtuutti adda baafamte. Isheen ulee lama walitti qabaa turte; ulee tokko yookaan ulee kudhan osoo hin taane, ulee lama. Hisqi’eel mootummaa kaabaa Israa’elii irratti ulee tokkoo fi mootummaa kibbaa Israa’elii irratti ulee tokko fudhatee, akka ulee tokko ta’aniitti walitti makuu qaba ture. Mootummoonni lamaan kun waggaa kuma lama dhibba shan fi digdamaaf faffaca’anii turan; garuu abdachiisni Waaqayyoo Inni isaan walitti qabuu akka ta’e ture. Dubartittiin ulee lamaan walitti makamuuf jiran sana walitti qabaa turte; akkasumas kana gochaa kan turtes “hamma guyyaa Waaqayyo lafa irratti bokkaa ergutti” ture.

Guyyaan yeroo Gooftaan “rooba” erge, Iyya lallabaa halkan walakkaa seenaa Millerootaa kan agarsiisu ture; innis Onkoloolessa 22, 1844 irratti xumurame, yeroo Ergamaan Kakuu sun tasumaa mana qulqullummaa Inni bara 1798 irraa ijaaretti dhufe; jechuunis xumura dheekkamsa isa jalqabaa irraa jalqabee hanga Onkoloolessa 22, 1844tti, xumura dheekkamsa isa dhumaa. Yeroo sana keessatti, ergaan Iyya halkan walakkaa, fakkeenya sulula lafee kan Hisqi’eel keessatti argamuun bakka buufame, raawwatame; yeroo uleen mootummaa kaabaa fi mootummaa kibbaa walitti makamuudhaan saba tokko ta’anii, mootii tokko jalatti gurmaa’an; mootummaa tokkoofis, sababni isaa Onkoloolessa 22, 1844 irratti Kiristoos Abbaa dura dhufee mootummaa fudhateef.

> “Kristos akka luba keenya isa ol-aanaa taʼee iddoo hundumaa irraa caalutti qulqulluu taʼetti, iddoo qulqulluu qulqulleessuuf dhufuun, akkuma Daaniʼel 8:14 keessatti mulʼifametti; Ilmi namaa Gara Isa Guyyoota Durii sanaatti dhufuun, akkuma Daaniʼel 7:13 keessatti dhiyaatetti; akkasumas gooftaan gara mana qulqullummaa Isaatti dhufuun, akkuma Milkiyaas dursee raajiidhaan dubbateetti, hundinuu ibsa taatee tokkichaa ti; kunis immoo misirrichi gara fuudhaatti dhufuu isaatiin, fakkeenya durboota kudhanii keessatti Kristosiin Maatewos 25 keessatti ibsameen bakka buʼee mulʼifameera.” The Great Controversy, 426.

Kiristoos akkuma Daaniʼel keessatti ibsameetti, Onkoloolessa 22, 1844 mootummaa tokko fudhate.

> An halkan mul’ata galgalaa keessatti arge; kunoo, isa Ilma namaa fakkaatu tokko duumessa samii wajjin dhufe; inni gara Isa Bara-baraa jiruutti dhufe, isaanis isa gara fuula Isaa duratti dhiheessan. Bittaa, ulfinaa fi mootummaa hundumtuu isaaf kenname; saboonni, qomoonni fi afaanonni hundinuu isa tajaajiluu akka qaban. Bittaan isaa bittaa bara baraa ti, isheen hin dabarre; mootummaa isaas isa hin badne dha. Daani’el 7:13, 14.

Yommuu uleen lama Hisqi’eel walitti makaman, isaan irratti mootii tokko ta’a.

> Akkasumas garbichi Daawit isaan irratti ni moʼa; hundi isaanii tiksee tokko ni qabaatu; isaan murtii koo keessa ni deemu, seera koo ni eegatu, ni raawwatus. Isaanis biyya ani garbicha koo Yaaqoobiif kenne, iddoo abbootiin keessan keessa jiraatan sana keessa ni qubatu; isaanuma, ijoolleen isaanii, ilmaan ijoollee isaanii illee bara baraan achi ni jiraatu; garbichi koo Daawitis bara baraan bulchaa isaanii ni taʼa. Hisqiʼeel 37:24, 25.

ଯେହେତୁ ସମସ୍ତ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବକ୍ତା ପରସ୍ପର ସହ ଏକମତ, ଏବଂ ରାଜା ଦାଉଦ ସେହି ଖ୍ରୀଷ୍ଟ, ଯିଏ 1844 ମସିହା ଅକ୍ଟୋବର 22 ତାରିଖରେ ପିତାଙ୍କ ସମ୍ମୁଖରେ ଆସିଥିଲେ ଓ ଇସ୍ରାଏଲର ଦୁଇଟି କାଠି (ଉତ୍ତର ରାଜ୍ୟ) ଏବଂ ଯିହୁଦା (ଦକ୍ଷିଣ ରାଜ୍ୟ) ଠାରୁ ଏକତ୍ର ସଂଗୃହୀତ ହୋଇଥିବା ଏକ ରାଜ୍ୟ ଗ୍ରହଣ କରିଥିଲେ। ଦୁଇ ରାଜ୍ୟର ଛିତରାଇବା 1798 ରୁ 1844 ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତର ଛଅଚାଳିଶି ବର୍ଷରେ ଶେଷ ହେଲା, ଯେବେ ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ଏକ ମନ୍ଦିର ଉତ୍ଥାପନ କଲେ, ଯାହା ଉଜାଡ଼ ହୋଇ ଦଳିତ ହୋଇଥିଲା। ସେ ମନ୍ଦିରକୁ ଉତ୍ଥାପନ କରିବା ପରେ, ତାହାପରେ ସେ ଚୁକ୍ତିର ଦୂତ ଭାବେ ହଠାତ୍ ନିଜ ମନ୍ଦିରକୁ ଆସିଲେ, ମଲାଖୀ ତୃତୀୟ ଅଧ୍ୟାୟର ପୂରଣରେ। ଏହି ସତ୍ୟ ସହ ଯିହିଜ୍କେଲ ମଧ୍ୟ ଏକମତ, କାରଣ ସମସ୍ତ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବକ୍ତା ପରସ୍ପର ସହ ଏକମତ।

> Inni Daawit garbichi koo mootii isaanii ni taʼa; hundi isaaniis tiksee tokko ni qabu; isaanis murtii koo keessa ni deddeebiʼu, sirna koo ni eegu, ni raawwatus. Isaan biyya ani Yaaqoob garbicha kootiif kenne sana, isa keessa abbootiin keessan keessa jiraatan, keessatti ni jiraatu; isaanis, ijoolleen isaanii, ijoolleen ijoollee isaanii illee bara baraan achi keessa ni jiraatu; Daawit garbichi koos bara baraan bulchaa isaanii ni taʼa. Kana malees ani isaanii wajjin mootummaa nagaa ni godha; innis isaanii wajjin mootummaa bara baraa ni taʼa; ani isaan ni dhaaba, nan baayʼisa, mana qulqullummaa koos gidduu isaanii keessa bara baraan nan kaaʼa. Dunkaanichi koos isaanii wajjin ni taʼa; eeyyee, ani Waaqa isaanii nan taʼa, isaanis saba koo ni taʼu. Hisqiʼeel 37:24–27.

Inni mana qulqullummaa dhaabu Kiristoosi.

> Akkana jedhiitii, akkana jedhiin; Waaqayyo Gooftaan maccaaotaa akkana jedha, Ilaa namicha maqaan isaa Damee jedhamu sana; inni bakka ofii isaatii ni biqila, mana qulqullummaa Waaqayyoo immoo ni ijaara; eeyyee, inni mataan isaa mana qulqullummaa Waaqayyoo ni ijaara; ulfina ni baata, teessoo isaa irras ni taa’a, ni mootummaa bulchas; teessoo isaa irrattis ni luba ta’a; gorsi nagaa isaanii lamaan gidduu ni jiraata. Gonfoonni immoo yaadannoo ta’anii mana qulqullummaa Waaqayyoo keessatti Heelem, Xoobiyaa, Yedaaʼiyaa, akkasumas Heen ilma Sefaaniyaaaf ni ta’u. Warri fagoo jiranis ni dhufu, mana qulqullummaa Waaqayyoo keessattis ni ijaaru; Waaqayyo Gooftaan maccaaotaa gara keessanitti akka na erge isinis ni beektu. Kunis ni ta’a, yoo sagalee Waaqayyoo Waaqa keessanii jabeessitanii dhageessan. Zakkaariyaas 6:12–15.

Kiristoos Dameedha; isaanis, yoo isaan mana qulqullummaa Isaa diigan, inni guyyoota sadi keessatti akka isa kaasu beeksise; kanaafis Yihudoonni deebisanii, mana qulqullummaa sana ijaaruun waggaa afurtamii jaha akka fudhate jedhan.

> Yihudoonniis isa deebisanii, “Ati waan kana gootuuf mallattoo akkamii nutti argisiifta?” jedhan. Yesuusis deebisee isaaniin, “Mana qulqullummaa kana diigaa, anis guyyaa sadi keessatti isa nan ijaara” jedhe. Yihudoonnis, “Manni qulqullummaa kun waggaa afurtamaa fi jahatti ijaaramaa ture; atis guyyaa sadi keessatti isa ni ijaartaa ree?” jedhan. Yohaannis 2:18–20.

Kiristoosi kutaa sana keessaa waaʼee qaama Isaa ture; garuu raajonni hundinuu guyyoota keessa isaanii itti jiraatan irra caalaa waaʼee guyyoota dhumaa dubbatu. Duʼaa kaʼuun Kiristoos guyyaa sadaffaatti taʼe, yeroo iyya Halkan Giddugaleessaa keessatti Hafuurri Qulqulluun dhangalaʼutti, duʼaa kaʼuu lafeewwan duʼanii bakka buʼe. Roobni dhugaa baʼumsa Eliyaas keessatti mata duree taʼe, yeroo walitti buʼiinsi isaa raajota Baʼaal fi Ashtaarot wajjin geesse xumura isaa irratti mulʼate. Yeroo sanatti Waaqni Eliyaas Waaqa dhugaa akka taʼe, akkasumas Eliyaas raajii dhugaa akka taʼe ni mirkanaaʼe.

Yeroo abdii kutannaa isa jalqabaa dhufetti, akka Pirotestaantoonni raajota sobaa taʼan ni mulʼate; kunis akkuma raajota Baʼaal fi Ashtaarothtiin fakkeeffamee ibsamee dha. Sana booddee yeroo turuu sun jalqabe; innis ergaa Iyya Barii walakkaa geesse, kan Kiristoos akka tasaa gara mana qulqullummaa Isaa dhufu geesse. Iyya Barii walakkaa kunis ergaa Hisqiʼeel isa lafeewwan akka loltoota jajjaboo taʼanii kaʼan fiduun bakka buufama. Kana malees, yeroo sana keessa (waggaa afurtamii jaʼa), uleen lamaan tokko taʼanii walitti makamuun saba tokko, mootii tokko qabu uumuuf turan.

> Dubbiin Waaqayyoo akkas jedhee deebiʼee natti dhufe; “Kana malees, yaa ilma namaa, muka tokko fuudhiitii irratti, ‘Yihuudaadhaaf, ijoollee Israaʼel warra isaa wajjin taʼaniif’ jedhiitii barreessi; ergasii muka biraa fuudhiitii irratti, ‘Yoseefiif, muka Efreemii, mana Israaʼel hundumaa warra isaa wajjin taʼaniif’ jedhiitii barreessi. Isaanis tokko taʼanii akka taʼaniif walitti isaan maxxansi; isaan harka kee keessatti muka tokko ni taʼu. Yommuu ijoolleen saba keetii sitti dubbatan, ‘Kunneen kanaan maal jechuu akka ati barbaadde nutti hin argisiiftuu ree?’ jedhanitti, akkas isaaniin jedhi; ‘Gooftaan Waaqayyo akkana jedha; Kunoo, ani muka Yoseef, isa harka Efreem keessa jiru, qomoo Israaʼel warra isaa wajjin taʼan, fuudhee isa wajjin nan kaaʼa, jechuunis muka Yihuudaa wajjin; isaanis muka tokko nan godha, isaanis harka koo keessatti tokko ni taʼu. Muka ati irratti barreessite immoo ija isaanii duratti harka kee keessatti ni jiraatu. “Akkas isaaniin jedhi; ‘Gooftaan Waaqayyo akkana jedha; Kunoo, ani ijoollee Israaʼel saba keessaa, bakka isaan dhaqan sana keessaa nan fuudha; gama hundumaa irraa isaan nan walitti qaba, biyya isaanii keessattis isaan nan fida. Ani biyya keessatti, tulluuwwan Israaʼel irratti, saba tokko isaan nan godha; mootii tokkoon isaanii hundumaaf mootii ni taʼa; isaanis siʼachi saba lama hin taʼan, mootummaa lamaattis gargar hin qoodaman. Isaan siʼachi waaqolii isaanii tolfamoo, wantoota isaanii jibbisiisoo, yookaan yakka isaanii kamiin iyyuu of hin xureessan; ani immoo iddoowwan jireenya isaanii hundumaa keessaa, bakka isaan cubbuu itti hojjetan keessaa isaan nan oolcha, isaan nan qulqulleessa; isaanis saba koo ni taʼu, anis Waaqa isaanii nan taʼa.’” Hisqiʼel 37:15–23.

Uleen lamaan kan abbaan manaa sana iyyata Halkan-Waamichaa irratti roobni Eliyaas dursee walitti qabaa turte, mootummaa kaabaa fi mootummaa kibbaa Israa’el, warri bittinnaa’anii turan, kanneen akka saba tokkootti walitti qabamuu qaban, jechuunis Onkoloolessa 22, 1844, yeroo Guyyaan Araaraa isa fakkeenya-dhageettii jalqabee turetti, turan; mootummaa isaa yeroo sana Waaqayyo “ni qulqulleessa” jechuun waadaa kenneera. Qulqulleessuun sun, Murtii Qorannoo kan agarsiisu, yeroo sana jalqabe. Walitti qabamuun uleewwan lamaan sanaa sirriitti hubatamuu qaba; jechuunis Waaqayyo yeroo hundumaa dhuma wantaa tokkoo jalqaba wantaa tokkootiin ibsa.

Bara 1844tti mootumman mootummaa Israa’el lamaan xumura isaa ture; yeroo sana isaan mootummaa tokko, jechuunis Israa’el hafuuraa, ta’anii turan; yeroo sanaa kaasees saba tokko qofa ta’anii jiraachuu qabu turan. Seenaa sana immoo seenaa jalqabaatiin fakkeenyaaf ibsame; yeroo isaan saba lama ta’anii turan, jechuunis seenaa fincilaa Yerobeʼaam.

Seenaa sirna waaqeffannaa sobaa Yerobiʼaam inni diriirsees dhuma mootummaa isaa irratti fakkeenyaan ibsamuu qaba. Fincilli Aroon jalqaba Israaʼel durii keessatti, akkasumas fincilli Yerobiʼaam jalqaba mootummaa kaabaa keessatti, fincila bara 1863 ni bakka buʼu; 1863 immoo ifatti kan hubatamu yeroo dhumni mootummaa Yerobiʼaam, akkuma walitti qabamuu ulee lamaaniitiin fakkeeffame sana, 1863 irratti irra kaaʼamee ilaallamudha. Yoos 1863 dhaloota fakkii hinaaffaa dhaabe akka bakka buufametti ifatti mulʼata.

Barumsa itti aanu keessatti qo’annoo kana itti fufna.

> “Garuu fakkeenyi lafee gogaa kanaa addunyaarratti qofa hojii irra kan oolu utuu hin ta’in, warra ifa guddaa argataniifis ni hojjeta; isaanis akkuma lafee gogaa sulula keessaa sanaa ti. Isaan bifa namaa, caasaa qaamaa qabu; garuu jireenya hafuuraa hin qaban. Garuu fakkeenyi sun lafee gogaa sana qofa walitti hidhamanii bifa namaa akka qabaatanitti hin dhiisu; sababiin isaas, qaamniifi amala fuulaa wal-simuu qofa qabaachuun gahaa miti. Hafuurri jireenyaa qaamota sana jiraachisuu qaba, akka isaan ol dhaabatanii fi hojii keessa seenan. Lafoonni kun mana Israa’el, waldaa Waaqayyoo, bakka bu’u; abdii waldaas dhiibbaa jiraachisu Hafuura Qulqulluu dha. Akka isaan jiraatan, Gooftaan lafee gogaatti afuufuu qaba.”

> “Hafuurni Waaqayyoo, humna isaa lubbuu kennuun, nama hojii raawwatu hundumaa keessatti argamuu qaba; akka maashaanii fi hidhoonni hafuuraa hundinuu hojii irra oolan. Hafuura Qulqulluu malee, hafuura Waaqayyoo malee, laafinni qalbii namaa fi baduun jireenya hafuuraa ni ta’a. Namoonni baay’een jireenya hafuuraa hin qabne maqaan isaanii galmee waldaa keessatti galmaa’eera; garuu isaanii Kitaaba Jireenyaa Hoolichaa keessatti hin barreeffamne. Isaan waldaatti makamuu danda’u; garuu Gooftaadhaan tokko hin taane. Raawwii hojiiwwan murtaa’an tokko tokko keessatti jabaatanii hojjechuu danda’u, akkasumas akka namoota jiraatanii ta’anitti ilaalamuu danda’u; garuu baay’een isaanii warra, ‘maqaa jiraatta jedhu qabda; garuu duuteetta’ jedhaman keessaa ti.”

> “Yoo garaan dhugumaan gara Waaqayyootti hin geeddaramne yoo taʼe; yoo hafuurri jireenya Waaqayyoo lubbuu gara jireenya hafuuraa hin jiraachifne; yoo namoonni dhugaa dubbatan qajeelfama samii irraa dhalateen hin hojjetamne, isaan sanyii hin badne, isa bara baraan jiraatuu fi turu irraa hin dhalanne. Yoo qajeelummaa Kiristoosin eegumsa isaanii isa tokkicha godhatanii hin amananne; yoo amala Isaa hin fakkeessine, hafuura Isaatiin hin hojjenne, qullaa dha; uffata qajeelummaa Isaa hin uffanne. Warri du’an yeroo baay’ee akka warra jiranitti lakkaa’amu; mootummaa fayyinaa jedhan yaada isaanii duwwaadhaan hojjetanii baasan keessatti, Waaqayyo fedha Isaa gaarii irratti akka fedhanii fi akka hojjetan isaan keessatti hin hojjetu.”

> “Gosoonni kun lafee gogaa Ezekiel mul’ataan arge sanaan sirriitti bakka bu’aniiru.” Review and Herald, January 17, 1893.

Back to Articles