Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkoofsa Torbaatamii-Saddeet

Afran Ciiguu Awwaaluu Sana Beeksisuu: Seenaa keessatti Wal-fakkaataa Fincilaa Adventiizimii Laawodiiqiyaan keessaa

Author

Jeff Pippenger

Published

February 11, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Seenaa warra Amoorotaa yeroo dheekkamsi Waaqayyoo Adventizimii Laa’oodiqeeyaa irratti raawwatamu fakkeenyaaf hojii irra oolfama. Obboleettiin Waayit yeroo Waaqayyo adabbii Isaa ittiin raawwatu guyyoota dhumaa keessatti yeroo dhibba afurtamii afur kuma jechuunis 144,000 chaappaa godhaman sana, akkuma yeroo Waaqayyo dheekkamsa Isaa warra Amoorotaa irratti fideetti taʼuu adda baafti. Isheen akkana jetti: “Sabni” warra Amoorotaa “waaqeffannaa waaqolii tolfamoo fi malaammaltummaan isaa irraa kan kaʼe beekamaa taʼus, xoofoo hammina isaanii amma iyyuu hin guutne ture... Uumaan gara laafessa sun hammin isaanii dhaloota afraffaatti obsaan baachuu fedhii qaba ture. Sana booddee, yoo fooyya’iinsi tokkollee hin mul’anne, murtiin Isaa isaan irratti buʼuu qaba ture. Sirrii dogoggora hin qabneen Infiiniitiin sun amma illee saboota hundumaa wajjin galmee ni qabaata. Osoo araarri Isaa waamicha qalbii jijjiirrannaatiin dhihaachaa jiruu, galmeen kun banuu isaa ni itti fufa; garuu yeroo lakkoofsonni hamma murtaa’e tokko, isa Waaqayyo qopheesse sana gaʼan, tajaajilli dheekkamsa Isaa ni jalqaba. Galmeen ni cufama. Obsi Waaqummaa ni dhaabata.”

Obboleettiin Waayit tajaajila dheekkamsa Waaqayyoo kan Adventizimii Laa’odiiqeyyaa irratti raawwatamu, yeroo fakkeenyi Hisqi’el waa’ee chaappaa namoota dhibba afurtamii afur kuma afurtama afur kaa’amuu ibsu keessatti, yakki isaanii guutamee xoofoon yakkaa isaanii yeroo guututti akka jalqabu ifatti walqabsiisti; xoofoon sunis dhaloota afraffaatti guutuu isaa ga’a. Odeeffannoon kun hundinuu haala mul’ata boqonnaa saddeetiin jalqabee, jibbinsa guguddaa afur walitti fufee dabalaa deeman agarsiisu sana keessatti dhihaateera.

> Innis akkana naan jedhe, Yaa ilma namaa, amma ija kee gara karaa kaabaatti ol kaasi. Kanaaf anis ija koo gara karaa kaabaatti ol kaase; kunoo, gara kaabaatti balbala iddoo aarsaatti seensa keessatti fakkii hinaaffaa kana ture. Innis amma illee naan jedhe, Yaa ilma namaa, waan isaan hojjetan ni argitaa? jibbisiisa guguddaa mana Israa’el asitti hojjetan kana, akka ani iddoo qulqulluu koo irraa fagoo deemuu qabuuf? garuu ammallee deebi’i, jibbisiisa kana caalaa guguddaa ni argita. Innis gara balbala oobdii na geesse; yeroo ani ilaale, kunoo, dallaa keessatti qaawwa tokko ture. Ergasii inni naan jedhe, Yaa ilma namaa, amma dallaa keessa qoti; yeroo ani dallaa keessa qote, kunoo, balbala tokko ture. Innis naan jedhe, Seeni, jibbisiisa hamaa isaan asitti hojjetan ilaali. Kanaaf ani seenee arge; kunoo, bifawwan wantoota lafa irra munyuuqan hundumaa, bineensota jibbisiisoo, waaqolii tolfamoo mana Israa’el hundumaa, naannoo hundatti dallaa irratti fakkeeffamanii turan. Fuuldura isaanii immoo maanguddoota mana Israa’el keessaa namoonni torbaatamni dhaabbatanii turan; gidduu isaanii keessatti immoo Yaazaaniyaa ilmi Shaafaan dhaabatee ture; namni hundinuu qodaa ixaanaa isaa harka isaa keessaa qaba ture; duumessi furrii ixaanaa guddaan ol ba’a ture. Ergasii inni naan jedhe, Yaa ilma namaa, maanguddoonni mana Israa’el dukkana keessatti, tokkoon tokkoon isaanii kutaa fakkii isaa keessatti, waan hojjetan ni argitee? isaan akkana jedhuutii, Gooftaan nu hin argu; Gooftaan lafa dhiiseera. Innis ammoo naan jedhe, Ammallee deebi’i, jibbisiisa isaan hojjetan kana caalaa guguddaa ni argita. Ergasii inni gara balbala karra mana Gooftaa isa gara kaabaatti fuulleffateetti na geesse; kunoo, dubartoonni Taammuuzif booyyaa achi taa’anii turan.

> Inni immoo, Ati kana argitee? Yaa ilma namaa, deebiʼii ilaali; kana irra iyyuu wantoota jibbisiisoo caalan ni argita, jedhe. Innis gara oobdii keessaa mana Waaqayyoo na geesse; kunoo, karra mana qulqullummaa Waaqayyoo duratti, gidduu balbala fuulduraa fi iddoo aarsaatti, namoonni shantamii shanitti dhiʼaatan turan; dugdi isaanii gara mana qulqullummaa Waaqayyoo garagalee ture, fuulli isaanii immoo gara baʼa aduutti garagalee ture; isaanis gara baʼa aduutti qorraaqaaf sagadan. Innis naan jedhe, Ati kana argitee, yaa ilma namaa? Manni Yihudaa wantoota jibbisiisoo isaan asitti hojjetan hojjechuun isaanii waan salphaa dhaa? Isaan biyya hammina guutaniiru; deebiʼaniis ana aarfachuuf na kakaasaniiru; kunoo, damee funyaan isaanii dura kaaʼu. Kanaafuu anis dheekkamsaan nan hojjedha; iji koo hin mararamu, aniis hin araaramu; yommuu sagalee guddaadhaan gurra koo keessatti iyyan iyyatan iyyuu ani isaan hin dhagaʼu. Hisqiʼel 8:5–18.

Hisqiʼeel akka jalqaba xureeffannaa fakkii hinaaffaa balbala seensa iddoo aarsaa irratti dhaabamuu argutti erga isaaf mulʼifamee booddee, fakkii hinaaffaichaa caalaa xureeffannoowwan isa caalan akka isaaf mulʼifaman itti himame. Xureeffannaan lammaffaan kutaalee iccitii taʼaniin bakka buufama; achittis hoggantoonni, jechuunis maanguddoonni, ixaanaan kadhannaa isaanii bakka buusanii dhiʼeessaa jiru; akkasumas, Waaqayyo lafa dhiisee deemeera, innis isaan hin argu jedhaniis labsaa jiru. Garuu Hisqiʼeel xureeffannoowwan kanneen caalan illee akka argu itti himame.

Jibbii sadaffaan “dubartoonni Tammuuzif booʼan” jedhamuun bakka buufama; garuu sana caalaatti jibbisiisaan tokko iyyuu ni jira, jechuunis jibbii afuraffaan hooggansa namoota digdamii shan taʼan, duuba isaanii gara mana qulqullummaa deebisatanii aduu waaqeffatan ni agarsiisa.

Abboommiin afraffaa keessatti labsiin akkana jedhu ni kennama: “jaarsoliin durii” “lafa jeequmsa guutaniiru, deebi’aniis na aarsuu dhaan dheekkamsaaf na kakaasaniiru; kunoo, damee funyaan isaanii bira kaa’u.” “Guyyaan kaka’umsa” jedhu guyyaa tajaajilli dheekkamsa Waaqayyoo itti jalqabuudha; akkuma Israa’el durii irratti ta’e sana, yeroo isaan ergaa Iyyaasuu fi Kaaleb waa’ee Biyya Abdachiifamte dubbatan didanitti. Ergaa chaappessu diduun yeroo xoofoon cubbuu Yerusaalem guutamu mallatteessa. Iyyaasuu fi Kaaleb garee xiqqoo sana bakka bu’u; isaan warra amanamoo muraasa, kanneen xuraa’ummaawwan mana waldaa keessa jiranii fi biyya keessa jiraniif boo’anii iyyanidha.

> Ergasii Musee fi Aroon fuula isaanii irratti kufan utuu waldaa gumii ilmaan Israa’el hundumaa duratti jiranii. Iyaasuun ilmi Nuunii fi Kaaleeb ilmi Yefunees, warra biyya sana basaasanii keessaa ta’an, uffata isaanii tarsaasan; isaanis waldaa ilmaan Israa’el hundumaatti dubbatan, jechuunis, “Biyyi nu keessa dabarree basaasne sun biyya baay’ee gaarii dha. Yoo Waaqayyo nutti gammade, inni biyya kana keessa nu galcha, nuufis ni kenna; isheen biyya aannanii fi dammi keessaa yaa’u dha. Isin garuu Waaqayyotti hin fincilinaa; namoota biyya sanaas hin sodaatinaa; isaan nyaata keenya ta’u; eegumsi isaanii isaan irraa badeera, Waaqayyos nu wajjin jira; kanaafuu isaan hin sodaatinaa.” Garuu waldaan hundinuu isaan dhagaadhaan ukkaamsuudhaaf murteesse. Ulfinni Waaqayyoo dunkaana walga’ii keessatti ilmaan Israa’el hundumaa duratti mul’ate. Waaqayyos Museedhaan akkana jedhe, “Uummanni kun hamma yoomitti na tuffata? Mallattoolee ani gidduu isaanii keessatti argisiise hundumaa keessatti iyyuu, hamma yoomitti natti hin amanan? Ani dha’icha dhukkuba daddarbaa isaanitti nan buusa, dhaalas isaan irraa nan kutadha; si irraa garuu saba isaan caalaa guddaa fi jabaadha nan godha.” Lakkoobsa 14:5–12.

“kaka’umsi” jechuun Lakkoobsa keessatti finciltootaan dhalate, akkasumas Hisqi’el keessatti mul’atu, finciltoonni “mallattoolee” isaanii keessatti mul’atan beekuu diduu isaanii irratti hundaa’a. “Mallattooleen” yeroo Museetti didaman, “mallattoolee” humni Waaqayyoo seenaa Millerota keessatti mul’achuu isaa fakkeenyan agarsiisan turan. Israa’el durii seenaa isaanii isa hundee ta’e keessatti “mallattoolee” mul’ina humna Isaa diduudhaan Waaqayyoon kakaasan. Yeroo chaappaa namoota kuma dhibba afurtamii afur keessatti, Israa’el ammayyaas seenaa hundee isa mallattoo ta’uu qabu sana, kan deebisanii seenaa Iyyannaa Halkan Walakkaa kan guyyoota dhumaa keessatti irra deebi’ame “beekuu” isaanii dandeessisu, ni dida (duubatti ni garagalta).

Waaqayyo warra finciltootaaf mul’achuu irra deddeebiin humna Waaqayyoo akka argan ni eeyyama; sababiin isaas, mul’achuun humna Waaqayyoo irra deddeebiin sana rooba boodaa qofa utuu hin ta’in, dhugaa isaan warra dhugaa jaallatan keessaa ta’anii utuu jiraatanii isaan oolchu ture sana ture.

የሕዝቅኤል ስምንት ውስጥ የተገለጹት አራቱ ርኵሰቶች የላኦዲቅያ አድቬንቲዝም አራቱ ትውልዶች ምልክቶች መሆናቸው በመጨረሻዎቹ ቀኖች በይሁዳ ነገድ አንበሳ የሚፈታ መልእክት ክፍል ነው። የመጀመሪያው ትውልድ በ1863 ዓ.ም. በተነሳው ዓመፅ ተጀመረ፤ ከዚያም ሃያ አምስት ዓመታት በኋላ፣ በ1888 ዓ.ም.፣ የሁለተኛውን ትውልድ መጀመሪያ በሚያመለክት የስውር ክፍሎች ምልክት የተለየው ዓመፅ መጣ። ከዚያ ሠላሳ አንድ ዓመታት በኋላ፣ በ1919 ዓ.ም.፣ በW. W. Prescott የተጻፈው The Doctrine of Christ ተብሎ የተሰየመው መጽሐፍ መታተሙ፣ ሕዝቅኤል ሴቶች ለታሙዝ ሲያለቅሱ ብሎ የወከለውን ሦስተኛውን ትውልድ መጀመሪያ አመለከተ። ከዚያ በኋላ ሠላሳ ስምንት ዓመታት በ1957 ዓ.ም.፣ Questions on Doctrine የተሰኘው መጽሐፍ በታተመበት ጊዜ፣ አራተኛው ትውልድ መጣ፤ ይህም ዓመፀኞች ከምሥራቅ የሚነሳውን የማተም መልእክት የሚቃወሙበትንና ለፀሐይ የሚሰግዱበትን ጊዜ ይለያል።

Nuti fincila jalqaba Laa’odiiqiyaa Adevantizimii lammaffaa, fincila isaa kan Walgahii Waliigalaa Miniyaapoolis bara 1888tti dhufe, irratti yaada kennuu jalqabna. Jibbisiisota Hisqi’eel keessaa afran hundinuu Yerusaalem keessatti akka raawwataman yaadachuun barbaachisaa dha; gartokkeen isaanii seenaa adeemsifamaa fincilaa akka bakka bu’an iyyuu, yeroo hundumaa fincila magaalaa keessa uumamu san kan guyyaa dhumaa keessatti Laa’odiiqiyaa Adevantizimii bakka bu’u irratti dubbatama.

> "Akkuma mallattoowwan badiisa Yerusaalem keessaa tokkootti, Kiristoos akkana jedhee ture, ‘Raajonni sobaa baay’een ni ka’u, namoota baay’ees ni gowwoomsu.’ Raajonni sobaa dhugumatti ni ka’an; ummata ni gowwoomsan; namoota baay’eessas gara gammoojjiitti geessan. Falfaltoonnii fi qoricha namaa, humna dinqisiisaa akka qaban ofiin jedhuun, namoota of duukaa buusuudhaan gara kophaa tulluuwwaniitti isaanii geessan. Garuu raajiin kun bara dhumaa ilaalees dubbatameera. Mallattoon kun akka mallattoo Dhufaatii Lammaffaatti kennameera. Amma illee Kiristoosonni sobaatii fi raajonni sobaa mallattoowwanii fi dinqii agarsiisaa jiru, bartoota Isaa gowwoomsuuf. Nuyi iyya, ‘Kunoo, Inni gammoojjii keessa jira’ jedhu hin dhageenyu ree? Kumaatamoonni Kiristoosin argachuuf abdachuudhaan gara gammoojjiitti hin baane ree? Akkasumas walga’iiwwan kumaatama keessatti, bakka namoonni hafuurota warra du’anii wajjin walqunnamtii qabu jechuun of himatan, amma waamichi, ‘Kunoo, Inni kutaa dhokataa keessa jira’ jedhu hin dhaga’amu ree? Kun jechuun wantuma spiritizimiin dhiyeessu dha. Garuu Kiristoos maal jedha? ‘Hin amaniinaa. Akkuma ibsaan bakkaa bahaa keessaa ba’ee hamma dhihaatti ifu sana, dhufuun Ilma namaas akkasuma ni ta’a.’” The Desire of Ages, 631.

Kutaan iccitii icciitii hafuuraa fakkeenya; wanti jibbisiisaan lammaffaan kan Hisqiʼeel boqonnaa saddeet keessatti ibsame immoo mana qulqullummaa keessaa keessatti raawwatama; achittis fakkiileen lafarraa dhufan dhoksaadhaan dallaa irratti fannifamanii turan.

> Kanaaf ani ol seenee; kunoo, bifa wantoota lafarra munyuuqan hundumaa, bineensota jibbisiisoo, fi waaqolii sobaa mana Israa’el hundumaa, naannoo hundatti dallaa irratti fakkeeffamanii turan. Isaan durattis maanguddoota mana Israa’el keessaa namoonni torbaatamni dhaabatanii turan; gidduu isaanii keessatti immoo Yaazaaniyaa ilmi Shaafaan dhaabatee ture; namni hundinuu harka isaa keessatti ixaana qabatee ture; duumessi furdaa aarsaa ixaanaa ol ba’aa ture. Innis naan jedhe, Yaa ilma namaa, wanta maanguddoonni mana Israa’el dukkana keessatti, namni hundinuu kutaa fakkiiwwan isaa keessatti hojjetu argitee? Isaan, “Waaqayyo nu hin argu; Waaqayyo lafa dhiiseera” jedhu. Hisqi’eel 8:10–12.

Hisqiʼel mana qulqullummaa sanaa keessatti “waaqolii mana Israaʼel, dallaa irratti fakkeeffamanii jiran” ni arga; garuu fincilli kun akkasumas “kutaa fakkii” nama maanguddoo sana hundumaa keessaa keessatti raawwatamaa jiraachuun isaa ifatti itti himama. Fincilli mana qulqullummaa isa mulʼataa keessaa jiru, fincila mana namaa keessaa jiru ni agarsiisa.

> “Yeroo mana qulqullummaa keessaa bitattootaa fi gurgurtoota biyya lafaa baasuun qulqulleessetti, Yesus ergama Isaa garaa namaa xuraa’ummaa cubbuutiin irraa qulqulleessuu,—hawwii lafa irraa, fedha ofittummaa, amala hamaa lubbuu mancaasu irraa qulqulleessuu labsate. Milkiyaas 3:1–3 caqasame.” The Desire of Ages, 161.

Jibbii lammaffaan inni lammaffaan hammina waldaa keessaa fi yaada maanguddoota eegdotta waldaa taʼuu qaban keessatti mulʼate bakka buʼe. Hamminni achitti mulʼate sun hammina hafuuraawummaa ti. Bara Nohiitti, yeroo yaadni hundinuu garaa namootaa hamaa ture, warri Bishaan Badiisaa dura turan xoofoo jalʼinaa isaanii guuttanii turan.

> Waaqayyos hamminni namaa lafa irratti akka guddate, yaadni hundinuu fi kaayyoon yaada garaa isaa yeroo hundumaa hamaa qofa akka taʼe arge. Uumama 6:5.

ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯄꯨꯔꯛ ꯑꯁꯤꯅ ꯌꯦꯔꯨꯁꯂꯦꯝꯒꯤ ꯂꯣꯏꯁꯪꯁꯤꯡꯒꯤ ꯃꯅꯨꯡꯗ ꯑꯃꯁꯨꯡ, ꯂꯥꯎꯗꯤꯁꯦꯟ ꯑꯦꯗꯚꯦꯟꯇꯤꯁꯝꯒꯤ ꯂꯨꯄꯁꯤꯡ ꯑꯄꯨꯟꯕꯒꯤ ꯁꯦꯝꯒꯠ-ꯁꯦꯝꯖꯤꯟꯒꯤ ꯃꯑꯣꯡꯗꯁꯨ ꯁ꯭ꯄꯤꯔꯤꯆꯨꯌꯦꯜꯤꯁꯝ ꯀꯔꯝꯅ ꯆꯪꯈꯤꯕꯒꯤ ꯃꯇꯝ ꯑꯗꯨ ꯈꯪꯍꯜꯂꯤ꯫ “ꯏꯁ꯭ꯔꯥꯌꯦꯜꯒꯤ ꯌꯨꯝꯒꯤ ꯑꯍꯥꯟꯕꯁꯤꯡ”ꯅ “ꯑꯃꯥꯡꯕꯗ” “ꯃꯈꯣꯏꯒꯤ” “ꯃꯃꯤꯡꯒꯤ” “ꯀꯥꯖ”ꯁꯤꯡ “ꯃꯅꯨꯡꯗ” ꯇꯧꯈꯤꯕ ꯑꯗꯨꯅ, “ꯃꯈꯣꯏꯒꯤ” ꯍꯧꯖꯤꯛꯁꯤꯡꯒꯤ “ꯋꯥꯈꯜꯁꯤꯡꯒꯤ ꯄꯥꯝꯖꯕ ꯄꯨꯝꯅꯃꯛ ꯃꯔꯝ ꯑꯣꯏꯅ ꯑꯄꯥꯟꯕ ꯑꯃꯇ ꯅꯠꯇꯅ ꯑꯇꯣꯞꯄꯕ ꯑꯣꯏꯈꯤ” ꯍꯥꯏꯕ ꯑꯗꯨ ꯊꯦꯡꯅꯔꯤ꯫ ꯁꯤꯁꯇꯔ ꯋꯥꯏꯠꯅ ꯌꯦꯔꯨꯁꯂꯦꯝꯒꯤ ꯃꯥꯡꯍꯜꯂꯕ ꯑꯁꯤ ꯑꯇꯣꯞꯄ ꯃꯥꯂꯦꯝꯒꯤ ꯑꯔꯣꯏꯕ ꯑꯃ ꯑꯣꯏꯅ ꯂꯥꯛꯏ ꯍꯥꯏꯕꯗ ꯁꯥꯡꯅ ꯄꯥꯎꯊꯣꯀꯄꯤ; ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯅꯣꯍꯒꯤ ꯆꯍꯤꯗꯥ ꯏꯁꯤꯡ ꯂꯤꯡꯖꯤꯟꯕꯒꯤ ꯁꯥꯛꯁꯤ ꯑꯗꯨꯁꯨ ꯑꯇꯣꯞꯄ ꯃꯥꯂꯦꯝꯒꯤ ꯑꯔꯣꯏꯕ ꯑꯗꯨꯒꯤ ꯃꯥꯏꯑꯣꯛ ꯑꯣꯏ꯫ ꯑꯔꯣꯏꯕ ꯅꯨꯃꯤꯠꯁꯤꯡꯗ ꯑꯁꯤꯗ ꯑꯁꯣꯏꯕꯅ ꯁꯦꯝꯁꯥꯔꯤꯕꯒꯤ ꯑꯇꯧꯕꯗ ꯌꯥꯔꯣꯏꯕꯁꯤꯡ ꯑꯗꯨ ꯁ꯭ꯄꯤꯔꯤꯆꯨꯌꯦꯜꯤꯁꯝꯅ ꯍꯦꯛ ꯂꯧꯖꯤꯟꯅꯕ ꯑꯣꯏ, ꯃꯁꯤ ꯏꯖꯦꯀꯤꯌꯦꯜ ꯆꯦꯞꯇꯔ ꯸ꯗꯥ ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯑꯕꯣꯃꯤꯅꯦꯁꯟꯅ ꯃꯥꯌꯣꯛꯅ ꯎꯠꯂꯤ꯫

Jibbaan lammaffaa Hisqiʼeel fincila bara 1888 dhufe agarsiisa; innis mallattoo dhaloota lammaffaatti ta’a. Garuu kana caalaa, bara 1888 fi wanti inni bakka bu’u yookaan isaatiin bakka bu’ame hundi Fulbaana 11, 2001 irratti irra deebi’amee mul’ate. Obboleettiin White ifatti bara 1888tti ergamaan jabaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii irraa gad bu’e jechuun adda baasti; kanaaf seenaa san jechuun yeroo gamoowwan gurguddoon Magaalaa New York tuqaadhaan Waaqayyoo irraa darbamanii kufuu qabanii fi Mul’ata 18:1–3 raawwatamuu qabu bakka bu’a.

> “Fedhiin yaada dursanii qabatan dhiisanii kennuufii, dhugaa kana fudhachuufis fedhii dhabuun, mormii guddaa tokkoo keessaa isa bu’uuraa kan Minneapolis keessatti ergaa Gooftaan obboloota Waggonerii fi Jonesiin dabarse irratti mul’ate ture. Seexanni mormii sana kakaasuudhaan, humna addaa Hafuura Qulqulluu kan Waaqayyo isaanii kennuuf hawwii guddaa qabu sana, ummata keenya irraa hamma guddaatti dhoksuu keessatti milkaa’e. Diinni isaan bu’a-qabeessummaa isaanii ta’uu danda’u, ergamoonni guyyicha Pheenxeqoostee booddee dhugaa labsanitti addunyaatti dhugaa geessuu keessatti argachuu qaban, akka hin arganne dhowwe. Ifni ulfina isaatiin lafa guutuu ibsuuf jiru sun didameera; gocha obboloota keenyaatiin immoo hamma guddaatti addunyaa irraa fagaatee tursiifameera.” Selected Messages, book 1, 235.

Seenaan bara 1888 fakkeenya ergaa rooba boodaa isa gaafa Fulbaana 11, 2001 gaʼe sanaa diduu ni kenne. Bara 1888 jechuun mallattoo dhaloota lammaffaa Adventismii Laaʼodiiqeyaa ti; inniis jibbinsa Hisqiʼel isa lammaffaa keessatti bakka buufameera; seenaan achi keessaa fincila maanguddoota torbaatamaan Hisqiʼel keessatti fakkeeffame tokko adda baasa. Fincilli isaanii hafuuraanummaa bakka buʼe; yeroo Nohitti xoofoon yeroo qorumsaa guutamaa deemaa ture wajjinis wal qixa ture. Diduun ergaa sanaa, diduu hooggantootaan ergaa rooba boodaa—kan dhufaatii Waaqayyoo sadaffaa Islaamaa adda baasuuf ture—mulʼise.

> “ዝናብ ንመጨረሻ ጊዜ ኣብ ልዕሊ ህዝቢ ኣምላኽ ክወርድ እዩ። ሓያል መልኣኽ ካብ ሰማይ ክወርድ እዩ፣ እታ ምድሪ ድማ ብኽብሩ ብምሉእ ክትብራህ እያ።” Review and Herald, April 21, 1891.

Hoggansi bara 1888tti ergaa sanaa didde, guyyaa Fulbaana 11, 2001tti diddaa ergaa Islaamaa fakkeenyaan agarsiise; garuu Waaqayyo mul’ata humnaa tokko uumuuf yaada qaba; hoggantoonni sunis akka kutaa murtii Isaa isaan irratti dhufuuttis isa ni argu. Mul’ati humna rooba boodaa xumura yeroo mallatteeffamuu irratti ni raawwatama. Inni guyyaa Fulbaana 11, 2001tti jalqabe; garuu inni fiixaan isaa bira ni ga’a yeroo dhuma guyyoota sadii fi walakkaa Mul’ata Yohaannis boqonnaa kudha tokkoo, yeroo “sochiin lafaa guddaan” dhufu.

Ergaan 1888 isa, ergaa Lawodiiqeyaa ture; inni waamicha dhumaa saba duraan filatame, yeroo sana keessa darbuuf jiranii ture.

> “Ergaan A. T. Jones fi E. J. Waggoner nuuf kenname sun ergaa Waaqayyoo gara waldaa Laa’oodiikiyaatti ergamee dha; namni dhugaa amana jedhee of dubbatu kamiyyuu ta’ee, garuu ifa Waaqayyo kenne sana warra kaaniif hin calaqqisiisne, wayyoo isaaf haa ta’u.” The 1888 Materials, 1053.

Ergaan 1888 bakka buʼuun ergaa sanaa, yeroo gamoowwan gurguddoon Magaalaa New York Fulbaana 11, 2001 irratti buqqaafamanii gatamanitti, dhugaa baʼumsi qajeelaan waldaa Laaʼodiiqiyaatiif kennamuu akka qabu adda baase; dhugaa baʼumsi qajeelaan sunis ergaa Islaamaa eegee sadaffaa ti; innis yeroo saba duubatti deebiʼe tokko irratti afuufametti, akka loltoota humna qabeessaatti jireenyatti isaan deebisuuf humna qaba.

> “Dhuga-baatuun sirrii taʼe waldoota keenyaafii dhaabbilee keenyaaf baatamuu qaba, warra rafanii jiran dammaqsuudhaaf.”

> “Yommuu dubbii Gooftaa amanamee fi abboomametti, guddinni tasgabbaaʼaan ni taʼa. Amma immoo hanqina keenya guddaa haa ilaallu. Gooftaan hamma inni lafee goggogaa taʼe keessa jireenya afuufutti nu fayyadamuu hin dandaʼu. Jechoota dubbataman nan dhagaʼe: ‘Sochii gadi fageenyaa Hafuura Waaqayyoo garaa namaa irratti godhu malee, dhiibbaa isaa jireenya kennu sana malee, dhugaan qubee duʼaa taati.’” Review and Herald, November 18, 1902.

1888 jechuun dhaloota lammaffaa Adveentizimii jalqabuu agarsiisa; garuu akkasumas sarara raajii isa guyyoota dhumaa wajjin wal-simu ni kenna. Fulbaana 11, 2001 irratti, Waaqayyo saba haleellaan Islaamaa bineensa lafaa irratti raawwate raajii raawwatame taʼuu fudhachuuf filatan gara daandiiwwan durii deebiʼan geggeesse. Sabni Waaqayyoo gara faayaawwan William Miller deebiʼuu fi dhugaawwan hundee taʼan irratti barsiifamuu qabu turan; isaanis raawwatamuu Iyyoowwan isa jalqabaa fi isa lammaffaa kan of keessatti hammatan ture; kunis yeroo sana dhufaatii Iyyoowaa isa sadaffaa hundeesse. Namoonni sun yeroo daandiiwwan durii sanaatti deebiʼan, qulqullina gabateewwan lama Habakuuq arguutti geggeeffaman.

Fincila bara 1863 Habqquuqiin gabatee lamaa irratti taasifame, kanneen faaya Miilarii taʼanii fi akkasumas buʼuura Adveentizimii taʼan, fincila Fulbaana 11, 2001 irra deebiʼamee mulʼise fakkeesse; yeroo sanattis hoggantoonni Adveentizimii Laaʼodiiqeyaa faaya Miilarii jabeessanii dhaabbachuuf yookaan isaan diduuf carraa argataniiru. Dhaloonni afran Adveentizimii, kan Hisqiʼeel boqonnaa saddeet keessatti bakka buʼan hundinuu, fincila Adveentizimii Laaʼodiiqeyaa kan Fulbaana 11, 2001 irrattis bakka buʼu.

Nuyi isa itti aanutti dhaloota lammaffaa Adveentizimii Laaʼodiiqeyaa adda baasuu keenya ni itti fufna.

> “Waaqayyo nama jaalalawwan dhugaa bara baraa hammachuu danda’an qabaatee uume. Jaalalawwan kun qulqulluu fi qajeelaa ta’anii eegamuu qabu turan; wanta lafarraa ta’e hundarraa bilisa ta’anii. Garuu namoonni bara baraa yaada isaanii keessaa dhabaniiru. Waaqayyo, Alfaa fi Oomeegaa, jalqabaa fi dhumaa, Inni carraa lubbuu hundumaa harka Isaa keessatti qabu, dagatameera. Namoonni beekumsa keessatti jajjaboo akka ta’an ofitti yaadanii, ilaalcha Waaqayyoo keessatti gara sadarkaa isa gadi aanaa ta’etti of buusaniiru.”

> “Sammuun yaada namaa lafa qofa irratti xiyyeeffateera. Bakka mallattoo waaqummaa mul’isuutti, inni mallattoo namummaa mul’isa. Kutaa keessaa isaa keessatti fakkeenyonni lafa irraa ta’an ni mul’atu. Gochoonni salphisoon bara Noh keessatti babal’atan, kan jiraattota bara sanaa abdii fayyinaa keessaa alatti kaa’an, har’as ni mul’atu.” Signs of the Times, December 18, 1901.

Back to Articles