Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkoofsa Dhibba Tokkoo fi Afurii keessaa Kudha Afur

Dhaloota Dhumaa: Raawwii Raajii Hisqiʼeel fi Chaappessamuu 144,000 Ibsuu

Author

Jeff Pippenger

Published

March 3, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Dhaloonni dhufaatii wayyoo sadaffaa, Fulbaana 11, 2001 irratti arge, dhaloota dhumaa seenaa lafaa ti. Kutaan Kitaaba Hisqiʼel keessaa dhugaa kana mirkaneessu, Miileroota biratti fakkeenya durboota kudhanii wajjin kallattiidhaan walqabatee akka taʼetti hubatame; kanaafis boqonnaa lammaffaa Habbaquq wajjin walqabata. Seenaa sana keessatti, mulʼanni boqonnaa lammaffaa Habbaquq, kan “siʼachi hin turre” jedhamu, fi Onkoloolessa 22, 1844 irratti raawwatame, seera Sanbata dilbataa yeroo dhihoo keessatti Ameerikaa keessatti dhufuuf fakkeenya duraan mulʼisu ture. Garuu raajii Hisqiʼel waaʼee mulʼata siʼachi hin dheerannee jedhu, seenaa chaappaa namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii keessatti guutummaatti raawwatama; chaappaan sunis dhufaatii wayyoo sadaffaa, Fulbaana 11, 2001 irratti jalqabe.

> Akkasumas dubbiin Waaqayyoo gara koo dhufe, akkana jedhee, Yaa ilma namaa, mammaaksi isin biyya Israa’el keessatti qabdan sun maali, “Guyyaawwan dheerataniiru, mul’anni hundinuu ni bada” jechaa jirtu? Kanaafis isaanitti himi, Gooftaan Waaqayyo akkana jedha; Ani mammaaksa kana ni dhaabsiisa, isaanis si’achi Israa’el keessatti akka mammaaksaatti isa hin dubbatanu; garuu isaaniin akkana jedhi, Guyyaawwan dhihaataniiru, raawwiin mul’ata hundumaas. Sababii mana Israa’el keessatti si’achi mul’anni sobaa tokko illee, yookaan faallessii sobaa hin jiraatuuf. Ani Waaqayyo; ani nan dubbadha, dubbii ani dubbadhus ni raawwatama; si’achi hin dheeratu; guyyoota keessan keessatti, yaa mana fincilaa, ani dubbicha nan dubbadha, nan raawwadhas, jedha Gooftaan Waaqayyo. Ammas dubbiin Waaqayyoo gara koo dhufe, akkana jedhee, Yaa ilma namaa, kunoo, warri mana Israa’el, “Mul’anni inni argu sun guyyoota baay’ee dhufanaf; inni bara fagoo irraa waa raaga” jedhu. Kanaaf isaanitti akkana jedhi, Gooftaan Waaqayyo akkana jedha; Dubbiin koo tokko illee si’achi hin dheeratu; garuu dubbichi ani dubbadhe ni raawwatama, jedha Gooftaan Waaqayyo. Hisqi’el 12:21–28.

Raajonni hundinuu guyyoota dhumaa dubbatu; “mana Israa’el keessaa” “mul’ata sobaa” fi “falfala miidhagsaa” jedhamuun kan ibsamu, rooba boodaa sobaa sana, ergaa “nagaa fi nageenya” jedhamu sana dha; innis “mul’atni inni argu guyyoota baay’ee boodatti kan ta’e, inni immoo yeroo fagoo waa’ee isaa raajii dubbata” jedhee falma. Kunis “mormii” Habakuuq dha; warri “mul’ata sobaa” dhiyeessan “mul’ata inni argu” irratti falmu. Isaanis, “Mul’atni inni argu guyyoota baay’ee boodatti kan ta’e, inni immoo yeroo fagoo waa’ee isaa raajii dubbata” jedhu. Ergamoonni ergaa nagaa fi nageenyaa sanaa, “guyyoonni dheeratan, mul’atni hundinuu ni kufa” jedhu; erga hundumaa booda inni Waxabajjii 18, 2020 hin raajne ree? Ergamoonni “mul’ata sobaa” sunis Hezeqi’el keessatti lakkoofsa jalqabaa lamaan boqonnaa sanaa keessatti akkasumas ibsamu.

> Dubbiin Waaqayyoo akkas jedhee gara koo ni dhufe; Yaa ilma namaa, ati mana fincilaa gidduu keessa in jiraatta; isaan ija arguuf qabu, garuu hin argan; gurra dhaga’uuf qabu, garuu hin dhaga’an; isaan mana fincilaadhaatii. Hisqiʼeel 12:1, 2.

Raajonni hundinuu wal walii isaanii wajjin walii galu; hundinuus guyyoota dhumaa dubbatu; yeroo Kiristoos tajaajila Isaa keessatti seenaa sana keessatti Yihudoota falmii kaasan sana dubbise immoo, Yihudoota falmii kaasan warra yeroo sana Waaqayyo irraa hiikamaa turan eenyummaa isaanii ibsuuf Isaayyaas caqase; isaanis ija argu qabu turan, garuu hin argan; gurra dhaga’u qabu turan, garuu hin dhageenye. Amma akkuma yeroo sanaatti, Hisqi’eel namoota tuffatamoo Adventizimii Laa’odiiqeyaa, jechuunis Yihudoota falmii kaasan warra bara keenyaatiif dubbachaa jira; isaanis ergaa roobaa boodaa mormuudhaan mormii keessatti ergaa nagayaa fi nageenyaa dhiyeessu. Yesuus seerota Inni Dubbii Isaa keessa kaa’e jalatti bulcha ture; kanaafuu raajiiwwan Isaas, caalaatti guyyoota dhumaa irratti, guyyoota Inni Yihudoota falmii kaasan sana dubbise irra ifaan adda baafamanii dubbatu.

> Kanaaf ani fakkeenyadhaan isaanitti dubbadha; isaan utuu ilaalanii hin argan; utuu dhaga’aniis hin dhaga’an yookaan hin hubatan. Raajii Isaayaas isa, “Dhaga’uudhaan ni dhageessu, garuu hin hubattu; ilaaluudhaanis ni argitu, garuu hin qalbeeffattu; sababiin isaas garaan saba kanaa ni gogaa’eera, gurri isaaniis dhaga’uudhaaf ni duucheera, ija isaaniis ofii isaanii cufataniiru; yeroo kam iyyuu ija isaanii tiin akka hin argineef, gurra isaanii tiinis akka hin dhageenyeef, garaa isaanii tiinis akka hin hubanneef, akka hin deebi’ineef, anis akka isaan hin fayyisneef,” jedhu isaan irratti raawwatameera. Garuu iji keessan waan arguuf, gurri keessanis waan dhaga’uuf, eebbifamoo dha. Dhuguman isinittan jedhu, raajonni baay’eenii fi namoonni qajeeloon waan isin argitan arguu hawwanii hin argine; waan isin dhageessan dhaga’uus hawwanii hin dhageenye. Maatewos 13:13–17.

Haalli uummataa dhagaʼanii illee kan hin dhageenye, arganii garuu kan hin argine taʼuu, amala uummata Waaqayyoo duraanii kan darbitamaa jiruuti. Haalli raajii sun raajii Isaayyaas waaʼee haala akkasii dubbate sana raawwatamuu isaati. Akkuma raajota hundumaa wajjin, Isaayyaas Kiristoos wajjin taʼee guyyoota dhumaa dubbachaa jira.

> Bara Uziyaan mootichi duʼe keessa anis Gooftaa teessoo irra taaʼee, ol kaafamee ol guddatee jiru nan arge; uffanni isaa dheeraan mana qulqullummaa guutee ture. Isaa ol serafimonni dhaabatanii turan; tokkoon tokkoon isaanii qoochoo jaʼa qabu turan; lamaaniin fuula isaanii haguugu, lamaaniin miilla isaanii haguugu, lamaaniin immoo balaliʼu turan. Isaan keessaa tokko isa kaaniif iyyee, “Qulqulluu, qulqulluu, qulqulluun Waaqayyo Gooftaan maccaa dha; lafti guutuun ulfina isaatiin guutamteerti” jedhe. Sagalee isa iyye sanaatiin utubaaleen balbalaa raafaman, manichis aaraadhaan guutame. Anis, “Wayyoo anaaf! Ani badeera; ani nama hidhii xuraaʼaa qabuuti, saba hidhii xuraaʼaa qaban gidduuttis nan jiraadha; ijji koo Mooticha, Waaqayyo Gooftaa maccaa, argeeraatii” nan jedhe. Achiis serafim keessaa tokko, ibidda bobaʼaa harka isaa keessa qabatee gara koo balaliʼe; ibidda sana immoo qaccee ittiin iddoo aarsaa irraa fuudhe ture. Innis afaan koo irra kaaʼee, “Kunoo, kun hidhii kee tuqeera; jalʼinni kee sirraa fuudhameera, cubbuun kees qulqulleeffamteerti” jedhe. Anis sagalee Gooftichaa, “Eenyun erga? Eenyutu nuuf adeema?” jedhee dubbatu nan dhagaʼe. Anis, “Kunoo, ani as jira; ana ergi” nan jedhe. Innis jedhe, “Dhaqiitii saba kanaan akkana jedhi, ‘Dhugumaan dhagaʼaa, garuu hin hubatinaa; dhugumaan ilaalaa, garuu hin qalbeeffatinaa.’ Garaa saba kanaa furdsi; gurra isaanii ulfeessi; ija isaaniis cufi; akka isaan ija isaanii irratti arganii, gurra isaanii irratti dhagaʼanii, garaa isaaniitiin hubatanii, deebiʼanii fayyanne hin taaneef.” Isaayyaas 6:1–10.

Isaayyaas, Hisqiʼeelii fi Kiristoos hundinuu warra bara dhumaa keessatti, yeroo bokkaa boodaa keessaatti, yeroo ergaan bokkaa boodaa dhugaa fi sobaa akka raawwii boqonnaa lamaffaa Habaaquuqitti falmii keessa jiru sanatti, mallatteeffamaa jiran bakka buʼu. Akka Yesusitti, yeroo inni kun itti raawwatamutti, qajeelonni fakkeenyota “argaa” jiru; kunis mallattoo raajii dha. “Warri ogeeyyii” ergaa raajii bokkaa boodaa hubachaa jiru; garuu warri Yihudoota mormitootaan bakka buʼaman hin argan yookaan hin dhagaʼan; akkasumas akka Hisqiʼeeliitti, raawwiin raawwii dubbii duraan dubbatamanii fuuldura fagoo keessa jira jedhanii falmanii ergaa nagaa fi nageenyaa dhiheessu. Isaan dubbii duraan dubbataman hin morman; Yihudoonni mormitoonni dhufaatii Masiihichaa ilaalchisee afaaniin qofa raggaasisan; garuu taatee sana fuuldura fagoo keessatti kaaʼan qofa. Taʼus Yesus warra ergaa raajii yeroo isaanii “arguu” dandaʼan irratti eebba dubbate.

Bara Kiristootti sun ergaa ergaa isa cuuphametti dhufe yeroo sanatti ergaa sana ture, yeroo Hafuurri Qulqulluun gad buʼetti. Gad buʼuun Hafuura Qulqulluu yeroo cuuphaa isaa taʼe, ergamaan Mulʼata boqonnaa kudhanii kan Hagayya 11, 1840 irratti gad buʼe dursee argisiise. Seenaa lamaan keessaa tokko iyyuu keessatti gad buʼuun waaqayyoo dhufaatii ergaa dhugaa yeroo sanaa mallatteesse; Yesusiif inni cuuphaa isaatiin fakkeenfamee akka turetti, ergaa duʼaa fi duʼaa kaʼuu isaa ture. Miilerotaaf immoo, inni ergaa Islaamaa kan balaa jalqabaa fi balaa lammaffaa, isa ergaa qormaataa raajii yeroo mirkaneesse ture. Seenaaleen lamaan sunis dhufaatii ergaa qormaataa roobaa boodaa kan Fulbaana 11, 2001 irratti dhufe wajjin wal simatu. Kanaaf obboleettiin White waan armaan gadii galmeessiti:

> “Ergaan hundi bara 1840–1844 keessatti kennaman amma humnaan dhiyaachuu qabu; namoonni baayʼeen kallattii isaanii dhabaniiru. Ergaan sun waldoota amantii hundumaatti gaʼuu qabu.

> “Kiristoosiin, ‘Iji keessan waan arganiif, gurri keessanis waan dhaga’aniif eebbifamoo dha. Dhuguman isinittin jedhu, raajonni fi namoonni qajeeloon baay’een waan isin argitan arguuf hawwanii, garuu hin argine; waan isin dhageessan dhaga’uufis hawwanii, garuu hin dhageenye’ jedheera” [Maatewos 13:16, 17]. Ijji wantoota bara 1843 fi 1844 keessatti mul’atan arge sun eebbifamaa dha.

> “Ergaan sun kenname. Ergaa sanas irra deebiʼamee labsu keessatti harkifannaan tokko illee jiraachuu hin qabu; mallattooleen yeroo sanaa raawwatamaa jiru; hojii xumuraa sun raawwatamuu qaba. Hojii guddaan yeroo gabaabaa keessatti ni raawwatama. Ergaan yeroo dhihootti muudama Waaqaatiin ni kennama; innis iyyisa guddaatti ni babalʼata. Achiis Daaniʼel iddoo qooda isaa keessatti ni dhaabata, dhugaa baʼumsa isaa kennuuf.

> “Xiyyeeffannoon waldoota keenyaaf taʼu dammaquu qaba. Nuyi daangaa taateewwan seenaa addunyaa keessaa isa guddaa irra dhaabbanneerra; Seexanni immoo humna saba Waaqayyoo irratti qabaatee akka isaan hirriban gochuu hin qabu. Paappaasummaan humna isaatiin mulʼata. Hundinuu amma dammaquu fi Caaffata Qulqullaaʼoo qorachuu qabu; Waaqayyo warra Isatti amanamoo taʼaniif yeroo dhumaatti maal akka taʼu ni beeksisa. Dubbiin Gooftaa humnaan gara saba Isaa dhufuu qaba....”

> “Kun waaniin ani argadhe kana—nuyi rafnee jirra; yeroo daawwannaa keenyaas hin beeknu. Garuu yoo of keenya Waaqayyo duratti gad of qabnee, garaa guutuudhaan Isaa barbaannu, Inni nuuf in argama.” Manuscript Releases, volume 21, 436–438.

Ergaan yeroo ammaa tiin ergamaa Masiihii kan seenaa Kiristoos keessatti fakkeeffamee, akkasumas ergaan yeroo ammaa bara 1840 irraa hanga 1844tti mul’ate, gara guyyoota dhumaatti yeroo ergaan Milleroota irra deebi’amee ibsamutti agarsiisu. Warri seenaawwan keessatti akka warra “arguu fi dhaga’uu” hin dandeenyeetti bakka bu’an “yeroo daawwannaa isaanii hin beekan.” Yeroo Isaayaas yeroo jalqabaatiif ergamtoota ergaa sobaa roobaa boodaa sanaa, warra argu garuu hin argine, dhiheessu, yeroo kutaan kun itti jalqabu mallatteessa; kutaa obboleettiin White akkana jette sana, “ergamaa muudama Waaqayyootiin kan iyya guddaatti guddatu.” “Muudama Waaqayyoo” yeroo addaa ergaan sun itti dhufu agarsiisa; akkasumas lakkoofsa sadii keessatti boqonnaa jahaffaa Isaayaas, Isaayaas yeroo sana ifatti agarsiisa.

> Tokkoon tokkoon isaanii wal waamanii, “Qulqulluu, qulqulluu, qulqulluu Gooftaan Raayyaa dha; lafti guutuun ulfina isaatiin guutamteerti” jedhan. Isaayyaas 6:3.

సిస్టర్ వైట్ పేర్కొనేది ఏమనగా, యెషయా కళ్లుండి చూసినా చూడనివారిని ప్రతినిధ్యం చేసే ఆ భాగంలో దూతలు ఒకరితో ఒకరు, “పరిశుద్ధుడు, పరిశుద్ధుడు, పరిశుద్ధుడు” అని మొరపెట్టుకొనునప్పుడు, అది 2001 సెప్టెంబర్ 11న నెరవేరింది.

> “Akkuma isaan [ergamoonni] gara fuulduraatti ilaalanitti, yeroo lafti hundinuu ulfina Isaatiin ni guutamtu, faaruun moʼichaa kan galataa sagalee wal-simsiisaa miʼaawaa taʼeen tokko irraa gara kan biraatti ni deebiʼa, ‘Qulqulluu, qulqulluu, qulqulluu, Gooftaan Maccaa Waan Hundaati.’ Isaan Waaqayyoon ulfina kennuutiin guutummaatti ni quufu; fuula Isaa keessatti, gad-dhaabbii tabbaa eeyyamaa Isaa jalattis, wanti isaan dabalataan hawwan tokko illee hin jiru. Fakkii Isaa baachuudhaan, tajaajila Isaa hojjechuudhaan, Isa waaqeffachuudhaanis, hawwiin isaanii inni ol-aanaan guutummaatti ni raawwatama.” Review and Herald, December 22, 1896.

ܒܝܘܡ 11 ܕܣܦܬܡܒܪ 2001 ܫܪܝܬ ܚܬܡܗܘܢ ܕܡܐܐ ܘܐܪܒܥܝܢ ܘܐܪܒܥܐ ܐܠܦ̈ܐ، ܘܡܛܪܐ ܐܚܪܝܐ ܫܪܝܬ ܠܡܪܣܣܘ، ܘܫܪܝ ܘܟܘܚܗ ܕܚܒܩܘܩ، ܟܕ ܡܬܬܢܝܐ ܗܘܬ ܡܬܠܐ ܕܥܣܪ ܒܬܘ̈ܠܬܐ. ܒܗ̇ܘ ܙܒܢܐ ܢܒܝܘܬܗ ܕܚܙܩܝܐܝܠ ܐܫܟܚܬ ܫܘܡܠܝܗ̇ ܓܡܝܪܐ. ܡܠܬܐ ܢܒܝܝܬܐ ܠܐ ܬܘܒ ܬܬܡܗܠ، ܘܕܪܐ ܕܚܙܐ ܠـ11 ܕܣܦܬܡܒܪ 2001 ܗܘܝܘ ܕܪܐ ܐܚܪܝܐ ܕܟܘܟܒܐ ܕܐܪܥܐ، ܡܛܠ ܕܚܙܘܢܐ ܕܒܚܪܬܐ ܕܐܕܒܢܛܝܣܡ ܡܟܪܙ ܥܠ ܣܘܟܝܐ ܕܙܒܢܐ ܕܬܝܒܘܬܐ ܒܡܐܬܝܬܗ ܬܪܝܢܝܬܐ ܕܡܫܝܚܐ. ܣܗܕܐ ܐܚܪܢܐ ܠܗܢܐ ܥܒܕܐ ܡܫܬܟܚ ܒܟܬܒܐ ܕܠܘܩܐ، ܦܪܩܐ ܥܣܪܝܢ ܘܚܕ.

> Dhugumaan isinittan jedhu, dhaloonni kun hamma wantoonni hundinuu raawwatamanitti hin darbu. Samii fi lafti ni darbu; dubbiin koo garuu hin darbu. Luqaas 21:32, 33.

Luqaas boqonnaa digdamii tokko keessatti Yesus dhaloota dhumaa seenaa lafaa adda baasa. Inni yeroo sana seenaa adeemsifamaa, badiisa Yerusaalem waggaa 70 irraa jalqabee hanga seenaa Miileriittii guutummaatti ilaalu tokko kennee ture. Sana booddee inni ibsa seenaa raajii kallattiidhaan adda baasuu irraa ba’ee, fakkeenya tokko dhiheessa; fakkeenyi sun immoo seenaa raajii inni dhiheesse sana irra deebi’ee dubbata, akkasumas bal’isa. Kanaaf inni seenaa tokkoo fi isa wal fakkaataa sanaaf dhugaa baatota keessaa lama kenne; dhumarrattis “dhaloonni” wantoota kana arge sun deebi’uu Isaa ga’utti akka jiraatu adda baase; kanaan immoo, haala dubbichaa keessatti dhaloota warra dhibba tokkoo fi afurtamii afur kumaatiin bakka buufame adda baase.

ⵉⵣⵔⴼ ⵏ ⵓⵙⵖⵉⵎ ⵏ ⵢⴰⵜ ⵜⵎⵉⴹⵉ ⴷ ⵕⴱⵄⵉⵏ ⴷ ⵕⴱⵄⴰ ⵏ ⵉⴼⴹⴰⵏ ⴷ ⴰⵙⵉⵔ ⴰⵏⴳⴳⴰⵔⵓ, ⴷ ⵓⵔ ⵔⵔⵉⵏ ⴰⴷ ⵎⵎⵜⵏ, ⵎⴰⵙⴷ ⵔⴰⴷ ⵉⵍⵉⵏ ⴳ ⵓⵣⵎⵣ ⵎⵉ ⵢⴰⵎⵎⵓⵜ ⵉⴳⵏⵡⴰⵏ ⴷ ⵓⵎⴰⴹⴰⵍ.

> Garuu guyyaan Gooftaa akka hattuutti halkan keessa ni dhufa; isa keessa samiiwwan sagalee guddaadhaan ni darbu, qaamonni bu’uuraa ibidda cimaadhaan ni baqu, laftii fi hojiiwwan ishee keessa jiranis ni gubamu. Kanaaf wantoonni kun hundinuu akka diigaman erga ta’ee, isin haala jireenya qulqulluu hundumaa fi Waaqa sodaa keessatti namoota akkamii ta’uun isin irraa eegama! Guyyaa Waaqayyoo dhufuu isaa eegaa fi saffisiisaa, isa keessatti samiiwwan ibiddaan qabamanii ni diigamu, qaamonni bu’uuraas ho’a cimaadhaan ni baqu. 2 Phexiros 3:10–12.

Deebiin lammaffaa Kiristoos jijjiirama bifa Kiristoos irratti bakka bu’amee ture.

> “Muuseen gaaricha geeddaramuu irratti cubbuu fi du’a irratti injifannoo Kiristoosiif dhugaa ba’aa ture. Inni warra du’aa ka’uu qajeelotaa keessatti awwaala keessaa ba’an bakka bu’e. Eliyaas immoo, utuu du’a hin argin gara mootummaa waaqaa geeffame, warra yeroo dhufaatii lammaffaa Kiristoositti lafa irratti jiraatan, kanneen ‘yeroo tokkotti, ifa ijaatii keessatti, malakata isa dhumaa irratti’ ‘jijjiiraman’ bakka bu’e; yeroo sana ‘qaamni du’a qabeessa kun du’a-dhabuu uffachuu qaba,’ akkasumas ‘qaamni mancaa’u kun mancaa-dhabuu uffachuu qaba.’ 1 Qorontos 15:51–53. Yesus ifa mootummaa waaqaatiin uffatamee ture, akkuma yeroo inni ‘si’a lammaffaaf cubbuudhaan alatti fayyinaaf’ mul’atuutti mul’atutti. Inni ‘ulfina Abbaa Isaatii wajjin ergamoota qulqullootaatiin’ ni dhufaatii. Ibroota 9:28; Maarqos 8:38. Waadaan Fayyisaa bartoota isaatiif gale yeroo kana raawwatame. Gaaricha irratti mootummaa ulfinaa gara fuulduraa ta’u fakkeenya xiqqaa keessatti mul’ifame,—Kiristoos Mooticha, Muuseen bakka bu’aa qulqulloota du’aa kaafamanii, Eliyaas immoo bakka bu’aa warra geeffamanii ti.” The Desire of Ages, 421.

Eliyaas inni hin duune, warra dhibba afurtamii afur kuma tokkoo fi afurtamii afur du’a hin dhandhamne bakka bu’a; Museen immoo warra du’an bakka bu’a. Bara dhumaa keessatti gareewwan lamaan sun Mul’ata boqonnaa torbaffaa keessatti akka warra dhibba afurtamii afur kuma tokkoo fi afurtamii afurii fi tuuta guddaa sanaatti bakka bu’aniiru. Yommuu chaappaan shanaffaan Mul’ata boqonnaa ja’a keessatti banamu, warri bara Dukkanaa keessa papasii jalatti ajjeefaman uffata adii ni argatu.

> “‘Inni yommuu inni chaappaa shanaffaa bane, ani lubbuu isaanii warra dubbii Waaqayyootiifii fi dhugaa ba’umsa isaanii qabataniif ajjeefamanii iddoo aarsaa jala arge; isaanis sagalee guddaadhaan, “Yaa Gooftaa Qulqulluu fi Dhugaa, hamma yoomiitti ati warra lafa irra jiraatan irratti dhiiga keenyaaf murtii kennuu fi haaloo ba’uu dhiifta?” jechuun iyyan. Uffata adii immoo tokkoon tokkoon isaanii ni kennamfame [Isaan qulqulluu fi qajeeloo ta’anii akka ta’an labsaman]; akkasumas akka isaan yeroo xinnoof boqotanitti isaanitti himame, hamma hojjettoonni isaanii warri isaan wajjin tajaajilanisii fi obboloonni isaanii warri akka isaanii ajjeefaman guutamanitti’ [Mul’ata 6:9–11]. Asitti wantoonni Yohaannisitti mul’ifaman, kanneen yeroo sana dhugumaan jiran utuu hin ta’in, kanneen yeroo fuulduraatti yeroo murtaa’e keessatti ta’an turan.” Manuscript Releases, volume 20, 197.

Shahidoonni yoom Waaqayyo ajjeechaa isaanii yoom akka haaloo baasu gaafachaa jiru. Shahidiin tokko osoo hin ajjeefamin dura amantii Yesus qaba ture; sababiin isaas mul’achuun amantii sanaa mataan isaa papasummaan isa akka ajjeesu kakaaseera. Uffanni adiin qajeelummaa Kiristoos ni agarsiisa; garuu uffanni adiin luboota ajjeefamanii kanneen kanaaf kenname, erga isaan shahidummaa isaanii booda ture. Uffanni sun mallattoo shahidummaa ti malee, qajeelummaa Kiristoos qofa miti. Shahidiin tokko osoo hin ajjeefamin dura uffata qajeelummaa Kiristoos qaba. Tuutni guddaan Mul’ata boqonnaa torbaa keessatti uffata adii ni kennamaaf; kanaanis warra yeroo dhufu keessatti yakka dhiigaa seera Dilbataa keessatti du’an ni agarsiisa. Kanaaf, dhibba afurtamii afur kuma jechuun Eliyaasiin ni bakka bu’ama; amanamoon immoo Gooftaa keessatti du’an gaara jijjiirama irratti Museedhaan ni bakka bu’amu.

Kumni dhibba tokkoo fi afurtamii afur kumni dhaloota du’a hin argineedha; isaanis dhaloota Kiristoos Luqaas boqonnaa digdamii tokko keessatti yeroo samii fi lafti darbanitti jiraatan akka ta’an itti agarsiisaa jiru dha.

Barumsa kana barruu itti aanu keessatti qo’annoo kana itti fufna.

> “Ajjeechaan Abeel ajjeefamuun diinummaa Waaqayyo jechuun bofa sanaa fi sanyii dubartittii gidduutti jiraatu—Seexanaa fi warra isa jalatti bulanii fi Kiristoosii fi warra isa duukaa buʼan gidduutti jiraatu—fakkeenya isaa isa jalqabaa ture. Cubbuu namaatiin Seexanni sanyii namaa irratti mootummaa argatee ture; garuu Kiristoos waanjo isaa of irraa buqqisanii gataniif isaan dandeessisa. Yeroo kam iyyuu lubbuun tokko, Hoolicha Waaqayyootiitti amanuudhaan, tajaajila cubbuu irraa yeroo goru, dheekkamsi Seexanaa ni bobaʼa. Jireenyi qulqulluun Abeel himannaa Seexanaa, akka namni seera Waaqayyoo eeguun hin dandaʼamne jedhu, irratti ragaa baʼe. Yommuu Qaayin, hafuura isa hamaa sanaatiin sochoʼee, Abeel toʼachuu akka hin dandeenye argu, dheekkamsi guddaan isa qabee lubbuu isaa balleesse. Eessattiyyuu warri qajeelummaa seera Waaqayyoo falmuuf dhaabatan yoo jiraatan, hafuurri sunuma isaan irratti ni mulʼata. Inni hafuura baroota hundumaa keessatti barattoota Kiristoosiif muka irratti fannifamuu qopheessee, tuulaa ibiddaa bobeessu dha. Garuu gara-jabeenyonni hordoftuu Yesuus irratti kuufaman Seexanaa fi loltoota isaatiin kakaafamu; sababni isaas isaan akka inni toʼannaa isaanii jala seenu dirqisiisuu hin dandeenyeef. Kun dheekkamsa diina moʼamee ti. Wareegamaan Yesuus kam iyyuu akka moʼataatti duʼeera. Raajiin akkana jedha, “Isaanis dhiiga Hoolichaa fi dubbii dhugaa baʼumsaa isaaniitiin isa moʼan; hamma duʼaatti illee lubbuu isaanii hin jaallanne.” Mulʼata 12:11, 9. Patriarchs and Prophets, 77.”

Back to Articles