Article

# Kitaaba Daani’el — Lakkoofsa Dhibba Tokko fi Saddeettamii Sagalii

Walittiin Raajii Lallaba Waraana Paaniyuum: Seera Dilbataatiif Dursaa jedhu

Author

Jeff Pippenger

Published

April 19, 2024

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Ⲡⲡⲱⲗⲉⲙⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ Ⲡⲁⲛⲓⲟⲛ ⲛⲉ ⲟⲩϩⲉ ⲛ̀ⲡⲟⲗⲉⲙⲟⲥ ⲛ̀ⲡⲛⲉⲩⲙⲁ. Ϩⲁⲧⲏ ⲡⲛⲟⲙⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲕⲩⲣⲓⲁⲕⲏ, ⲡⲓⲙⲁϩϣⲙⲛ̀ϩⲧⲉ ⲛ̀ⲡⲣⲟⲉⲇⲣⲟⲥ, ⲉⲧⲉ ⲡⲓⲙⲁϩⲥⲟⲟⲩ ⲡⲉ ⲓⲥϫⲉⲛ Ronald Reagan ϧⲉⲛ ⲡⲕⲁⲓⲣⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡϫⲱⲕ ⲉ̀ⲃⲟⲗ ϧⲉⲛ 1989, ⲫⲏ ⲉⲧⲉ ⲟⲛ ⲡⲉ ⲡⲓϧⲁⲉ ⲛ̀ⲣⲟⲉⲓⲥⲡⲟⲩⲃⲗⲓⲕⲁⲛ ⲛ̀ⲡⲣⲟⲉⲇⲣⲟⲥ, ⲟⲩⲟϩ ⲫⲏ ⲉⲧⲉ ⲟⲛ ⲡⲉ ⲡⲓⲣⲙ̀ⲁⲟ ⲛ̀ⲡⲣⲟⲉⲇⲣⲟⲥ, ⲟⲩⲟϩ ⲫⲏ ⲉⲧⲕⲓⲙ ⲉ̀ⲣⲟϥ ⲛ̀ϧⲣⲏⲓ ϩⲁ ⲧⲉϥϣⲑⲟⲣⲧⲉⲣ ⲛ̀ϯⲣⲁϣⲓ ⲧⲏⲣⲥ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲅⲗⲟⲃⲁⲗⲓⲥⲙⲟⲥ, ϥ̀ⲛⲁⲙⲟϣⲓ ⲛ̀ϧⲣⲏⲓ ϩⲁ ⲡⲓⲡⲣⲟⲧⲉⲥⲧⲁⲛⲧⲓⲥⲙⲟⲥ ⲉⲧⲁϥϩⲓⲱⲓϣ ⲉ̀ⲡϫⲓⲛϫⲓⲧ ⲛ̀ϫⲣⲟ ⲉ̀ϫⲉⲛ ϯⲑⲣⲏⲥⲕⲓⲁ ⲛ̀ⲧⲉ Pan ⲛ̀ⲅⲣⲉⲕⲟⲥ, ⲑⲏ ⲉⲧⲉ “woke-ism” ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲅⲗⲟⲃⲁⲗⲓⲥⲙⲟⲥ. Ϧⲉⲛ ⲛⲓⲃⲉⲣⲥ ϩⲓⲁⲛⲇⲉⲕⲁ ⲛⲉⲙ ⲇⲱⲇⲉⲕⲁ, ϯⲓⲥⲧⲟⲣⲓⲁ ⲉⲧⲁⲥⲁⲣⲭⲏ ϧⲉⲛ ⲡⲓⲡⲟⲗⲉⲙⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ Ukraine ϧⲉⲛ 2014 ϣⲁⲥϫⲱⲕ ⲉ̀ⲃⲟⲗ ϧⲉⲛ ⲡⲛⲟⲙⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲕⲩⲣⲓⲁⲕⲏ ϧⲉⲛ ⲡⲓⲃⲉⲣⲥ ⲙⲁϩⲥⲟⲟⲩ ⲉ̀ⲥⲱⲟⲩ. Ⲡⲓⲃⲉⲣⲥ ⲙⲁϩⲧⲓⲟⲩ ⲡⲉ ⲡⲱⲗⲉⲙⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ Ⲡⲁⲛⲓⲟⲛ, ⲟⲩⲟϩ ⲡⲱⲗⲉⲙⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ Ⲡⲁⲛⲓⲟⲛ ϥ̀ⲟⲡⲓ ⲉⲃⲟⲗ ϣⲁ ⲡⲱⲗⲉⲙⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ Actium, ⲉⲧⲉ ⲫⲁⲓ ⲡⲉ ⲡⲓⲙⲁϣⲟⲙⲧ ⲛ̀ⲡⲟⲗⲉⲙⲟⲥ ⲛ̀ⲕⲟⲥⲙⲟⲥ.

Saʼaatii “kirkira guddaa” sanaatti, inni seera Dilbataa keeyyata kudha jahaati, Islaamni balaa sadaffaa kan taʼe Ameerikaa Yunaayitid Isteetis weerara; kunis saboota ni aarsa, badiisa biyyaalessaas ni fida. Inni lola Paaniyuumii isa weerara sana dura dhufu dha. Seera Dilbataa irratti walitti dhufeenyi sadiin keessaa kan jawwee, bineensaa fi raajii sobaa hundeeffama.

> “Murtee papasummaa seera Waaqaatiin faallaa taʼee dhaabuun, sabni keenya qajeelina irraa guutummaatti of addaan ni kutti. Yommuu Pirootestaantiin harka ishee qileensa addaan baasu sana ceesistee harka humna Roomaa qabattu, yommuu boolla gad fagoo sana irra ceetees harka Ispeeriitualizimii walii qabattu, yommuu tokkummaa gosa sadii kanaa dhiibbaa jala biyya keenya mootummaa Pirootestaantii fi reepabilikaawaa akka taate keessatti qajeelfama Heera ishee hundumaa ganuu fi sobaa fi gowwoomsaa papasummaa babalʼisuuf qophii gootu, yeroo sana hojii dinqisiisaa Seexanaa eegalamuu fi dhumni dhihaatee akka jiru beekuu dandeenya.” Testimonies, volume 5, 451.

Yeroo sanatti madaa du’aa ishee guutummaatti fayyeera; isheenis hamma dhuma ishee gaʼuutti, eenyu iyyuu gargaarsa isheef hin argamnetti, aangoo olaanaa guutuun mootummaa ishee ni geggeessiti. Yeroon Roomaan gufuu sadaffaa injifattutti isheen mootummaa ni qabatti; kunis akkuma Roomaa waaqeffataa keessatti Daani’el boqonnaa saddeet, lakkoofsa sagal keessatti, akkasumas boqonnaa kudha tokko, lakkoofsota kudha jaha hanga kudha sagal keessatti bakka buufametti. Yeroo Roomaan paappaasummaa gaanfota sadan irraa fuudhe, isheen waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatamaaf mootummaa olaanaa guutuun ni bulchite; akkuma Roomaan waaqeffataan, waraana Actium bara Dhaloota Kiristoos dura 31tti, erga Gibxii jechuun gufuu sadaffaa injifatee booda, waggoota dhibba sadii fi jahaatamaaf mootummaa olaanaa guutuun bulchetti.

Naannoo keessatti, jecha maqaa bakka, haala, yookaan walitti qabama wanta tokko ibsu uumuuf dhuma jechaatti xumuri “ium” dabalamti. Kun baayʼinaan jechoota teeknikaa fi saayinsii uumuuf ni fayyada, keessumaa keemistirii fi baayoloojii keessatti. Fakkeenyaaf: “stadium” bakka dorgommiiwwan atileetiksii yookaan taateewwan biroof itti fayyadaman agarsiisa; “aquarium” bakka uumamoonni yookaan biqiltoonni bishaan keessa jiraatan mulʼataaf itti kuufaman agarsiisa; “gymnasium” immoo bakka shaakala qaamaa yookaan leenjii agarsiisa. Jechoota saayinsii keessatti, “ium” yeroo baayʼee qaama keemikaalaa yookaan walnyaatinsa keemikaalaa agarsiisuuf ni fayyada, keessumaa yeroo qaamni yookaan walnyaatinsi sun adda baafamee yookaan argame. Fakkeenyaaf: “sodium” qaama keemikaalaa mallattoo Na qabu agarsiisa; “calcium” immoo qaama keemikaalaa mallattoo Ca qabu agarsiisa.

Jalqabummaan Roomiin warra waaqeffannaa sobaa olaantummaa guutuun bulchuu jalqabuu isaa waraana Actium keessatti raawwatame; waraanni Panium immoo balbala waraana Actiumiin bakka buufameef bane; sababiin isaas, “sarara irratti sarara” jedhuun, Actium seera Dilbataa yeroo abbootiin amantii Phaaphaasii deebi’anii addunyaa guutuu olaantummaa guutuun bulchan bakka bu’a.

Atiyam loltuu galaanaa ture, Paaniyamis loltuu lafa irraa ture; kanaaf walitti hidhamiinsi loltoota lamaan kun lola addunyaa guutuu kan lafa fi galaana hammatu bakka bu’a. Atiyam, loltuu galaanaa seenaa durii keessatti baay’ee beekamaa ta’e, lola addunyaa guutuu illee bakka bu’a; jechuunis, “bishaanota ati argite, iddoo sagaagaltuun taa’te san, saboota, tuuta hedduu, mootummaa adda addaa, fi afaanota.” Paaniyam lola hafuuraa kan yeroo seerri Dilbataa dhufuuf jedhu sanatti lola mootummaa wajjin walitti makamu bakka bu’a.

Jechi “pan” jedhu akka maqaaatti, akka haala dubbii irratti hundaa’uun hiika hedduu qaba; garuu, afoola Giriik keessatti Pan waaqa tiksootaa, bushaayee horii, muuziqaa baadiyyaa, fi gammoojjii ti. Inni yeroo baay’ee akka namaa fi re’ee walakkaa walakkaatti fakkeeffamee ni mul’ata; jaalala inni muuziqaafii fi uumamaaf qabuun beekama.

> “Akkuma hojii xumuraa gowwoomsaa guddaa keessatti, Seexanni mataan isaa Kiristoosin fakkeessuuf ni ka’a. Waldoonni bara dheeraadhaaf dhufaatii Fayyisaa akka guutummaa abdii ishee taʼetti ilaaluu of irratti himattee jirti. Amma garuu gowwoomsaan guddaan Kiristoos dhufeera jechuun akka fakkaatu ni taasisa. Kutaalee addaddaa lafaa keessatti, Seexanni akka uumama ulfina qabeessa ifa irraa calaqisuun guutame tokkootti namoota gidduutti of ni mulʼisa; kunis ibsa Ilma Waaqayyoo waaʼee Yohannis Mulʼata keessatti kenneen wal fakkaata. Mulʼata 1:13–15.” The Great Controversy, 624.

Paan inni tiksee-horsisaa ti; Innis Tiksaa Dhugaa fakkeessuudhaan of mul’isa. Fakkeessuun Kiristoos kan Seexanaatiin raawwatamu seera Dilbataatti jalqaba; sababiin isaas “labsii” irratti “nuyi ni dandeenya” achumaan “beekuu akka dandeenyu yeroo hojii dinqisiisaa Seexanaa sun dhufeera, akkasumas dhumni dhihoo ta’eera” jechuu keenyaati.

Jechi “pan” jedhamuunis qodaa nyaataa diriiraa, afaan balʼaa qabu kan waa bilcheessuuf, waaduuf, yookaan nyaata qopheessuuf itti fayyadaman agarsiisuu ni dandaʼa. Waraanni inni dhumaa Yerusaalem hafuuraa irratti giddugaleessa godhata; isheen tulluu qulqulluu kan mallattoo taatee ol kaafamtedha, akkasumas tulluu hoolota Waaqayyoo kaan warri amma iyyuu Baabilon keessa jiran itti baqatanidha. Yeroo sana saboonni hundinuu Yerusaalem hafuuraa irratti ni kaʼu; isheen immoo “xoofoo” (pan) jedhamtee adda baafamti.

> Baʼaa dubbii Waaqayyoo kan Israaʼeliif taʼe, jechuun Waaqayyo, inni samii diriirsu, hundee lafaa kaaʼu, hafuura namaa immoo isa keessatti uumu. Kunoo, ani Yerusaalem saba naannoo ishee jiran hundumaaf xoofoo hollannaa taatu nan godha; yeroo isaan Yihudaa fi Yerusaalem irratti marfamanii dhufanitti. Guyyaa sanattis ani Yerusaalem dhagaa baʼaa saba hundumaatiif taatu nan godha; warri ishee baatan hundinuu ni cicciramu, yoo saboonni lafaa hundinuu ishee irratti walitti qabaman illee. Zakaariyaas 12:1-3.

ⵢⴻⵔⵓⵙⴰⵍⴻⵎ ⵜⴻⵍⵍⴰ ⴷⴰⵖ ⴷ ⴰⵍⵇⴷⵔⵓⵏ, ⵎⵉⵏⵣⵉ ⴷ ⵏⴻⵜⵜⴰⵜ ⴷ ⵜⴰⵡⴰ ⴰⵏⴷⴰ ⵜⴻⵜⵜⵓⵙⴻⵍⴽⴰⵎ ⵜⴰⵎⵣⵓⵏⵜ. “ⴰⵍⵇⴷⵔⵓⵏ” ⴷ ⵜⴰⵡⴰ ⵏ ⵜⵙⴻⴽⴽⵉⵡⵜ.

> Akkas jedheen naan, Ilma namaa, warri kun namoota hammina yaadan, magaalaa kana keessattis gorsa hamaa kennan dha; isaanis, “Yeroon isaa hin dhihaanne; manoota haa ijaarrannu; magaalaan kun qodaa dha, nus foon dha” jedhu. Kanaaf isaan irratti raaji, eeyyee raaji, yaa ilma namaa. Achiis Hafuurri Waaqayyoo natti bu’e, naanis jedhe, Dubbadhu; Waaqayyo akkana jedha; Yaa mana Israa’el, isin akkana jettan; wantoota sammuu keessan keessa ol ba’an hundumaas ani beeka. Isin magaalaa kana keessatti warra ajjeefaman baay’iftaniirtu, daandiiwwan ishees warra ajjeefamaniin guuttaniirtu. Kanaaf Waaqayyo Gooftaan akkana jedha; warri ajjeefaman keessan, warri isin gidduu ishee keessa kaaftan, isaan foon dha, isheenis qodaa dha; isin garuu ani gidduu ishee keessaa nan baasa. Isin goraadee sodaattaniirtu; anis, Waaqayyo Gooftaan jedha, goraadee isin irratti nan fida. Ani gidduu ishee keessaa isin nan baasa, harka alagootaattis isin dabarsee nan kenna, murtiiwwanissin gidduutti nan raawwadha. Isin goraadeedhaan ni kufu; ani daangaa Israa’el irratti isin nan murteessa; isin immoo ani Waaqayyo ta’uu koo ni beektu. Magaalaan kun qodaa keessan hin taatu, isinis gidduu ishee keessatti foon hin taatan; ani garuu daangaa Israa’el irratti isin nan murteessa. Isin immoo ani Waaqayyo ta’uu koo ni beektu; sababni isaas, isin seera koo keessa hin deddeebine, murtiiwwan koos hin raawwanne; garuu akka amala saboota ormaa warra naannoo keessan jiranitti gootaniirtu. Hisqi’el 11:2–12.

Afaan Ingiliziitiin, “pan” jechuun akka jalqabaa jechaatti “guutummaa,” “hundumaa” yookaan “guutuu irratti” jechuudha. Fakkeenyaaf, “panorama” jechuun ilaalcha bal’aa yookaan guutuu naannoo tokkoo agarsiisa; “pantheism” jechuun amantii yunivarsiin waaqeffamaa ta’uu isaa ibsuudha; akkasumas “Pan-American” jechuun waan biyyoota Ameerikaa hunda hirmaachisu agarsiisa. Kanaafuu “pan” lola addunyaa guutuu agarsiisa.

> “Seexanni dhimmawwan barbaachisummaa hin qabneen sammuu namootaa karaa biraatti geessaa jira; akka isaan dhimmawwan ulfina guddaa qaban ifaafi adda ba’een hin argineef. Diinni addunyaa kiyyoo keessa galchuuf karoorfataa jira.

> “Addunyaan Kiristaanaa jedhamtu kun gochaawwan gurguddoo fi murteessoo ta’an itti raawwataman ta’uuf jirti. Namoonni aangoo irra jiran, fakkeenya Phaaphaasummaa hordofuun, seerota qalbii namaa to’atan ni tumu. Baabilon saboota hundumaa daadhii dheekkamsa ejja ishee irraa akka dhugan ni taasisti. Sabni hundinuu keessatti ni hirmaata.” Selected Messages, book 3, 392.

Jechi “act” jedhu maqaa taʼee yommuu dhimma itti bahu, “murtoo yookaan seera barreeffamaan qophaaʼe kan qaama seera baasu tokkoon hojii irra oole” jechuu dha.

> “Yeroo sabni keenya seera Dilbata kabachiisu tumuudhaan akkasitti qajeeltoowwan mootummaa isaa irraa guutummaatti ganu, Pirootestaantiizmi gocha kana keessatti Paappaasii wajjin harka wal qabata.” Testimonies, volume 5, 712.

Addunyaan Kiristaanaa jedhamee waamamu teessoo gochaawwan gurguddoo, yookaan raawwiiwwanii, ti; sabni hundinuu (pan) keessatti ni hirmaata. Jechi “act” jedhu akkasumas qoodama yookaan kutaa tapha, fiilmii, yookaan agarsiisa biraa, yeroo baayʼee tuuta taateewwanii yookaan gocha addaa tokkoon mulʼatu, agarsiisuu ni dandaʼa. Jechi “act” jedhu akka gochimaatti, gocha murtaaʼe tokko raawwachuu yookaan karaa murtaaʼeen of eeggachuu jechuu dha. Akkasumas, fakkeessuu yookaan gahee tokko taphachuu, akka nama tapha yookaan fiilmii keessatti taphatuutti, agarsiisuu ni dandaʼa.

> “Addunyaan kun masaraa dha. Taphattoonni ishee, jechuunis jiraattota ishee, diraamaa guddaa isa dhumaa keessatti qooda isaanii taphachuuf qophaaʼaa jiru. Waaqni ijaan irraa badeera. Tuuta namaatii guddaa wajjin tokkummaan hin jiru, yoo namoonni kaayyoo isaanii ofittummaa taʼe raawwachuuf walitti hidhatan malee. Waaqni ilaalaa jira. Kaayyoon inni mataa-buʼoota isaa finciltoota taʼan ilaalchisee qabu ni raawwatama. Addunyaan harka namootaatti hin kennamne, jechuunis Waaqni yeroo muraasaaf wantoota jeequmsaa fi sirna-dhabuu akka mootummaa isaanii geggeessan eyyamus iyyuu. Humni gadi keessaa dhufu diraamaa keessatti agarsiisaawwan guguddoo isa dhumaa fiduuf hojjechaa jira,—Seexanni akka Kiristoositti dhufee, warra hawaasa iccitii keessatti of walitti hidhaa jiran gidduutti gowwoomsaa jalʼinaa hunda wajjin hojjechaa jira. Warri fedhii wal-hidhataatiif harka kennan karoora diinaa hojii irra oolchuudhaan jiru. Sababni buʼaa isaatiin ni hordofama.”

> “Cubbuun hamminaa gaʼeera. Burjaajii addunyaa guuteera, sodaan guddaan immoo yeroo dhihoo keessatti ilmaan namoota irratti dhufuuf jira. Dhumni baayʼee dhihoo dha. Nuyi warri dhugaa beeknu waan yeroo dhihoo keessatti akka dinqisiisaa guddaadhaan addunyaa irratti buʼuuf jiruuf of qopheessuu qabna.” Review and Herald, September 10, 1903.

Paaniyemii fi Aaktiyemiin waraana addunyaa isa sadaffaa bakka bu’u. Waraana sana keessatti mul’atawwan humna uumamaa ol ta’an ni jiraatu; kunis akka waaqa re’ee Giriikii Paaniin bakka bu’etti agarsiifama. Waraanni sun raawwii seera Dilbataa akka “gocha” tokkootti hojii irra oolchuudhaan wal qabata. Waraanni sunis “mul’atawwan dhumaa riqicha guddaa sanaa keessatti” jedhamee ni beekama; sababiin isaas inni gocha seeraa qofa miti kan seera Dilbataa hojii irra oolchu, garuu sa’aatii xumuraa yeroo qorannoon namaa xumuramu keessatti xumura riqicha wangeelaa illee ta’a. Dursee lola keessatti Paaniyemii fi Aaktiyemiin karaa raajii walitti makamanii dura, lakkoofsa kudha jahaffaa keessatti boqonnaa kudha tokkoffaa Daani’el, loltoonni Waaqayyoo warra guyyoota dhumaa duraanuu ni kaafamu; alaabaan isaanii, kan mallattoo waraanaa ta’e, yeroo sana ni ol qabama. Hiikni jalqabaa “mallattoo waraanaa” jedhuu alaabaa loltootaa ti.

Aktii fi Paan immoo Aktiimii fi Paaniimii dha; Inni Afaan dinqisiisaa taʼe sun lola lamaanii kana lamaanis teessuma lafaa, maqaa isaanii, fi seenaa isaanii toʼateera; kunis seenaa battaluma dura seera Dilbataa dhufuuf jedhu sanaa duraa dha. Lolli Paaniimii bara 200 Dh.K.D. keessatti raawwatame; kutaan kudha jahaffaan immoo Roomaan Yerusaalem bara 63 Dh.K.D. keessatti moʼachuu adda baasa.

Seenaa guyyoota dhumaa keessatti kan yeroo 200 Dh.K.D. irraa jalqabee hanga 63 Dh.K.D. tti bakka bu’amee jiru gidduutti, bifa bineensichaa Ameerikaa keessatti ijaaruun ni raawwatama; kunis seenaa 161 Dh.K.D. irraa hanga 158 Dh.K.D. tti jiruun bakka bu’ameera. Yeroo sochiiwwan xumuraa bifa bineensichaa Ameerikaa keessatti dhaabuuf ta’an dura, taatee ka’uumsa Modein kan bara 167 Dh.K.D. bakka bu’u tokko ni jiraata. Ka’uumsi sun ka’umsa amantii humnaan dirqisiifame Giriiki irratti taasifameen fakkeeffameera; ka’umsi sunis gara mallattoo karaa tokkootti ni geessa; innis deebisanii qulqulleessuu mana qulqullummaa bara 164 Dh.K.D. keessatti ta’eedhaan bakka bu’ameera.

164 BC’n Yihudummaan ni yaadatta, sababni isaas dinqiin zayitii qulqulluu guyyaa tokkoof gahuun guyyoota saddeetiif tures. Kanaaf 164 BC, kan 161 BC dura jiru, dinqii Seexanaatiif sabni Waaqayyoo irraa duubatti deebi’eef raawwatame adda baasa. Dinqiin sun akka guyyaan tokko guyyoota saddeet uumeetti bakka bu’a; zayitiin guyyaa jalqabaa sanaas isa guyyoota saddeet guutuu dhiheesse ture. Dinqiin sun kutaa tokko, isa keessaa torban keessaa ta’e irratti fide; akkasumas mallattoon daandii kun keessatti seenaa isa dhoksaan “saddeetaffaan, isa torban keessaa ta’e” gaanfa mootummaa Republican irraa duubatti deebi’ee fi gaanfa Pirootestaantii irraa duubatti deebi’e lamaan irratti raawwatamaa jiru sanatti kaa’ameera.

Mulʼachuun dinqiiwwan seexanaa seera Dilbataa isa dhihootti dhufu dura mulʼatan waaqa Giriikii Paan wajjin wal qabatu. Yeroo loltoonni Paaniyoom keessatti waraanni geggeeffamee Tiraampii fi Pirootestaantizimii gantuuun moʼatamu, “saanduqa Paandooraa” ni banama; rakkoolee yeroo sana ilmaan namoota irratti gadi lakkifaman hiikuufis karaa hin jiraatu; sababiin isaas, “sodaan guddaan yeroo dhihoodhaaf ilmaan namootaa irratti dhufuuf jira. Xumuri baayʼee dhihaateera. Nuyi warri dhugaa beeknu wanta yeroo dhihootti akka dinqisiifannaa guddaadhaan addunyaa irratti buʼuuf jiruuf of qopheessuu qabna.”

Tokkoo dhibbaa afurtamii afur kumni sun warra humna qulqulleessuu Dubbii Waaqayyoo, isa mul’ifamuun Mul’ata Yesus Kiristoos hiikamee dhihaateen kennameen, chaapphaa’anii dha. Mul’anni sun sararoota dhugaa adda addaa hedduu of keessaa qaba; eenyummaa Yesus eenyu akka ta’e irratti barsiisa qulqullaa’e ni kenna. Inni akka Dubbii Waaqayyootti, Afaan nama hundumaa to’ate Linguistii Dinqisiisaa dha; humna isaatiin yoos inni yeroo tulluu Baabel irratti walmakuu roobse afaanota garaagaraa fiduu isaa irraa ka’uun. Inni Lakkoofsisaa Dinqisiisaa dha; lakkoofsota Dubbii isaa keessatti kaa’aman, akkasumas uumama isaa guutuu keessatti iccitiiwwan dhoksee jira. Inni seenaa to’ataa dha; seenaanis “His”-story dha. Inni lafa uume; Badiisa Bishaanii booddees bifa teessuma lafaa pilaanetii lafaas to’ate; kanaafis teessuma lafa raajii adda addaa kanneen “dhugaawwan” Dubbii isaa keessatti argaman ijaaran to’ateera. Tokkoon dhibbaa afurtamii afur kumni, wantoota biroo keessaa, warra amantii inni waan hundumaa uume mul’isan bakka bu’u.

> Jalqabatti Dubbichi ture; Dubbichis Waaqayyo wajjin ture; Dubbichis Waaqayyo ture. Innis jalqabatti Waaqayyo wajjin ture. Wanti hundinuu isaatiin uumame; isa malee wanti uumame keessaa tokko illee hin uumamne. Yohaannis 1:1–3.

Seenaan “Saanduqa Paandooraa” durii afoola Giriikii keessaa tokko dha. Innis irra caalaatti kitaaba “Works and Days” jedhu keessatti, kan geessituu walaloo Giriikii Heesiyoodii barreesse, akkasumas maddoota kalaasikaa garaagaraa keessatti ni himama. Inni ifatti muuxannoo Hewaan Beerta Eeden keessatti qabdutti hiika jijjiirameedha. Maqaan “Paandooraa” afoola durii Giriikii irraa dhufe. Innis jechoota Giriikii “pan” jechuun “hundumaa,” fi “dora” jechuun “kennaawwan” jedhan irraa madda. Paandooraan jechuun “kan kennaawwan hundumaan guutame” jechuudha. Hewaan fakkeenya waldaa kiristaanaa ti; kennaawwan hundinuu immoo waldaa Waaqayyoo keessa jiru.

In Greek mythology, Pandora was the first mortal woman created by the gods. Akka seenaa waaqeffannaa Giriik keessatti, Paandooraan dubartii du’aa qabeettii jalqabaa waaqoliiin uumamte turte. According to the myth, she was crafted by Hephaestus at the command of Zeus, the king of the gods, as part of a plan to punish humanity. Akka seenaa sanaatti, isheen karoora ilmaan namaa adabuuf qophaa’e keessaa, Hefeestuusiin ajaja Zews, mootii waaqolii, irratti hojjetamte. Each of the gods contributed gifts to Pandora, including beauty, grace, intelligence, and charm. Waaqolii keessaa tokkoon tokkoon isaanii bareedina, miidhagina, ogummaa, fi hawwataa ta’uu dabalatee kennaa Paandooraaf gumaachan. Zeus gave her a jar (in later retellings, it became a box) and instructed her never to open it under any circumstances. Zews okkotee tokko isheedhaaf kenne (deebisanii himuuwwan boodaa keessatti, sun saanduqa ta’e), haala kamiyyuu keessatti akka ishee hin banees ishee ajaje. Eve was told she could eat of every tree except of “the tree in the midst of the Garden.” Heewaanis muka hunda irraa nyaachuu akka dandeessu, garuu “muka gidduu iddoo biqiltuu sana keessa jiru” irraa akka hin nyaanne itti himame.

Paandoraan, waan baayʼeen moʼamtee, dhuma irratti qoramaaf harka kennitee qodaa sana bante. Yeroo kana gootus, hammina, dhiphina, fi dhukkuboonni kanaan dura keessa keessatti cufamanii turan hundinuu gara addunyaatti gadhiifamanii, ilmaan namoota gidduutti dhiphinaa fi rakkina babalʼisan. Haa taʼu malee, wanti tokko qodaa sana keessatti hafe: abdii. Gosoota seenaa durii sana keessaa tokko tokko keessatti, Paandoraan saffisaan qodaa sana cufte; kanaanis abdii baʼee baqachuu akka hin dandeenye dhorkite; kan biroo keessatti garuu, abdiinis ni baʼe; kunis yeroo rakkinaa keessatti ilmaan namootaaf ifa xiqqoo abdii gaarii fi jabina ittiin dandamatan kenne.

Lolli Phaaniyamii fi lolli Actiyemii seera Dilbataa dhiheenyatti dhufu waliin walitti makama; seerri Dilbataa dhiheenyatti dhufus qormaata keessa Iddoo Eeden keessatti tureen fakkeenfame. Iddoo biqiltuu sana keessatti qormaanni sun salphaatti Addaamii fi Hewaan qofaaf ture; garuu guyyoota dhumaa keessatti qormaanni sun ilmaan namaa hunda addunyaa guutuu maratti qunnamuu qaba ture. Qormaanni jalqabaa inni Dubbiin Waaqayyoo amanuu yookaan amanuu dhabuu irratti iddoo biqiltuu keessatti taʼe, qormaata dhumaa seera Dilbataa sana fakkeessa. Hewaan qormaata jalqabaa sana kuftee, akkuma afoolla Paandooraa keessatti bakka buufametti, balbala badiisaa rakkina hundaa ilmaan namaa irratti bante.

Yommuu Lolaan Paaniyemii Lolaa Aakxiyemii wajjin walitti makamu, qorumsi Iddoo Biqiltuu Eeden keessatti bakka buufame sun ilmaan namaa hunda irratti ni banama. Abdiin yeroo sanaaf addunyaadhaaf kennamu mallattoo addunyaan hundi (paanaaraamaa) akka arguuf ol kaafamuudha.

> ᱚ ᱚᱛ ᱨᱮ ᱥᱟᱱᱟᱢ ᱫᱤᱥᱟᱹᱢ ᱠᱚ, ᱟᱨ ᱥᱟᱱᱟᱢ ᱚᱛ‑ᱨᱮᱱ ᱠᱚ, ᱯᱟᱦᱟᱲ ᱠᱚ ᱨᱮ ᱡᱚᱜᱟᱣ‑ᱰᱟᱱᱰᱟ ᱩᱛᱷᱟᱹᱣ ᱟᱠᱟᱱ ᱨᱮ ᱧᱮᱞ ᱢᱮ; ᱟᱨ ᱡᱚᱠᱷᱚᱱ ᱩᱱᱤ ᱛᱩᱨᱤ ᱚᱰᱚᱠᱟᱜᱼᱟ, ᱟᱸᱡᱚᱢ ᱢᱮ। Isaiah 18:3.

Barreeffama itti aanu keessatti qorannaa kana itti fufna.

> “ꯃꯥꯂꯦꯝ ꯑꯁꯤ ꯁꯥꯎꯔꯪ ꯑꯃꯅꯤ; ꯑꯆꯠꯄ ꯇꯧꯔꯤꯕꯁꯤꯡ, ꯃꯈꯣꯏꯒꯤ ꯍꯤꯟꯅꯕꯤꯔꯤꯕꯁꯤꯡ, ꯑꯩꯍꯥꯛ ꯑꯆꯠꯄ ꯇꯧꯕꯅꯥ ꯆꯦꯠꯅꯥ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯔꯣꯟꯕ ꯑꯆꯠꯄ ꯑꯁꯤꯒꯤ ꯆꯦꯟꯕꯥ ꯑꯃꯥꯁꯨꯡ ꯇꯧꯒꯗꯧꯔꯤ। ꯃꯤꯑꯣꯏ ꯈꯨꯗꯤꯡꯒꯤ ꯑꯆꯨꯝꯕ ꯃꯥꯄꯨ ꯄꯨꯝꯅꯃꯛꯁꯤꯗꯒꯤ, ꯑꯃꯨꯛ-ꯑꯃꯨꯛꯀꯤ ꯃꯔꯝ ꯃꯁꯥꯒꯤ ꯐꯪꯂꯕ ꯄꯥꯎꯔꯛ ꯑꯃꯥ ꯇꯧꯕꯒꯤ ꯊꯥꯕꯛꯇꯥ ꯃꯥꯅꯥꯏ ꯂꯧꯕ ꯃꯇꯝꯗꯨꯗ ꯑꯇꯣꯞꯄ ꯑꯃꯠꯇꯥ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯃꯠꯇꯥ ꯂꯩꯇꯦ। ꯑꯇꯩꯌꯥ ꯌꯦꯡꯂꯤ। ꯃꯈꯣꯏꯒꯤ ꯅꯨꯡꯉꯥꯏꯗꯕ ꯃꯤꯁꯛꯁꯤꯡꯒꯤ ꯃꯐꯝꯗꯥ ꯃꯈꯣꯏꯒꯤ ꯄꯥꯎꯔꯛꯁꯤꯡ ꯃꯄꯨꯡ ꯐꯥꯅꯥ ꯃꯥꯎꯗꯣꯀꯅꯤ। ꯃꯥꯂꯦꯝ ꯑꯁꯤ ꯃꯤꯑꯣꯏꯁꯤꯡꯒꯤ ꯈꯨৎꯁꯤꯟꯗꯥ ꯄꯤꯔꯛꯈꯤꯗꯦ, ꯑꯗꯨꯒ ꯑꯇꯩꯌꯥꯅꯥ ꯈꯨꯠꯊꯪ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯋꯥꯡꯕꯅꯥ ꯄꯤꯕ ꯂꯧꯔꯤꯕ ꯃꯤꯈꯥ-ꯃꯇꯧ ꯃꯁꯤꯡ ꯑꯃ ꯃꯇꯝꯒꯤ ꯃꯐꯝꯗꯥ ꯄꯥꯡꯊꯣꯛꯄꯥ ꯑꯃꯨꯛ ꯑꯃꯨꯛ ꯃꯊꯪꯗꯥ ꯂꯩꯔꯤ। ꯃꯈꯥꯗꯒꯤ ꯄꯥꯎꯔꯛ ꯑꯃꯅꯥ ꯁꯥꯎꯔꯪ ꯑꯁꯤꯒꯤ ꯑꯔꯣꯟꯕ ꯃꯇꯝꯁꯤꯡ ꯄꯨꯡꯁꯤꯟꯅꯕꯒꯤ ꯊꯥꯕꯛ ꯇꯧꯔꯤ,—ꯁꯥꯇꯥꯟꯅꯥ ꯈ꯭ꯔꯥꯏꯁ꯭ꯇ ꯑꯣꯏꯅꯥ ꯂꯥꯛꯄꯥ, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯂꯨꯝꯅꯕ ꯌꯥꯕ ꯑꯁꯤꯟꯅꯥ ꯂꯧꯔꯤꯕ ꯃꯤꯁꯛꯁꯤꯡꯗꯥ ꯑꯅꯤꯡꯕ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯁꯣꯏꯕ ꯄꯨꯝꯅꯃꯛꯀꯤ ꯗꯣꯏꯅꯕꯊꯤꯌꯥ ꯃꯄꯨꯡ ꯐꯥꯅꯥ ꯊꯥꯕꯛ ꯇꯧꯔꯤ। ꯀꯟꯐꯦꯗꯔꯦꯁꯟꯒꯤ ꯑꯄꯥꯝꯕ ꯃꯁꯥꯗꯥ ꯄꯤꯕ ꯃꯤꯁꯛꯁꯤꯡꯅꯥ ꯑꯆꯠꯄꯥ ꯁꯇ꯭ꯔꯨꯒꯤ ꯄꯥꯎꯔꯛꯁꯤꯡ ꯃꯥꯎꯗꯣꯛꯂꯤ। ꯃꯔꯝꯒꯤ ꯃꯊꯪ ꯃꯍꯥꯛꯀꯤ ꯐꯜ ꯑꯣꯏꯅꯥ ꯂꯥꯛꯀꯅꯤ।”

> “Ergaan kun yeroo ammaa kanaatti ergaan kun caalaatti humna guddaadhaan hojii irra oole hin jiru. Addunyaan caalaatti fi caalaatti gaaffiiwwan Waaqayyoo tuffachaa jirti. Namoonni cubbuu keessatti ija jabaataniiru. Hamminni warra addunyaa keessa jiraatanii guutuu safara jal’ina isaanii jechuun ni danda’ama jechuun guutuu ga’eera. Lafti kun jechuun ni danda’ama bakka Waaqayyo balleessaa akka fedhii isaa irratti hojjetu itti hayyamu ga’eera. Seera Waaqayyoo bakka seerota namootaa kaa’uun, Dilbata immoo bakka Sanbata Macaafa Qulqulluu humna abbaa taayitaa namaa qofaatiin ol kaasuun, gocha isa dhumaa diraamaa sana keessatti raawwatamuudha. Yeroo bakka bu’iinsi kun addunyaa mara keessatti waliigala ta’utti, Waaqayyo Ofii Isaa ni mul’isa. Inni ulfina mootummaa Isaatiin ka’ee lafa suukanneessaa ni raasa. Inni iddoo Isaa keessaa ba’ee, cubbuu isaanii irraa kan ka’e jiraattota addunyaa adabuuf ni dhufa; lafnis dhiiga ishee ni mul’isti, warra ajjeefaman ishee immoo si’achi hin dhokfitu.”

> “Nuyi balbala rakkoo baraa irratti dhaabbanneerra. Murtiiwwan Waaqayyoo walitti aansee saffisaan walii isaanii ni hordofu,—ibidda, fi lolaa, fi kirkira lafaa, waraanaa fi dhiiga dhangala’uun. Yeroo kana keessatti wantoota gurguddoo fi murteessoo ta’aniin dinqisiifamuu hin qabnu; ergamaan araaraa warra qalbii hin jijjiirran haguuguuf yeroo dheeraa mootummaa isaa itti fufee turuu hin danda’u.

> “Balaan kun suuta suutaan nutti dhufaa jira. Aduun waaqa keessa iftee jirti; akkuma yeroo hundumaa marsaa ishee irra darbuu itti fufteetti, waaqonnis amma iyyuu ulfina Waaqayyoo in labsu. Namoonni amma iyyuu nyaachaa fi dhugaa jiru; dhaabaa fi ijaaraa jiru; fuudhaa fi heerumaa kennuu irratti jiru. Daldaltoonni amma iyyuu bitaa fi gurguraa jiru. Namoonni walitti dhiibamanii wal durfuu yaaluu keessatti iddoo ol aanaa argachuuf wal dorgomaa jiru. Warri gammachuu jaallatan amma iyyuu tiyaatira, dorgommii fardaa, manneen qumaaraa itti walitti qabamaa jiru. Gammachuun guddaan ol aanaan jira; ta’us sa’aatiin qorumsaa saffisaan cufamaa jira, dhimma tokkoon tokkoon namaa immoo bara baraaf murtaa’uuf dhihaatee jira. Seexanni yeroo isaa gabaabaa ta’uu arga. Inni namoonni akka gowwoomfamanii, akka sobamanii, akka hojii adda addaatiin qabamanii, akka hawwii keessatti hidhatanii turan, hanga guyyaan qorumsaa dhumutti, balballi araaraa immoo bara baraaf cufamutti, humnoota isaa hunda hojii irra oolcheera.

> “Cubbuun daangaa ishee gaʼuuf jechuun ni dandaʼama. Addunyaa guutuu jeequmsatu guute, sodaan guddaanis yeroo dhiyootti ilmaan namootaa irratti ni dhufa. Dhumni baayʼee dhihoodha. Nuyi warri dhugaa beeknu, waan yeroo dhiyootti akka waan nama hin eegneetti humna guddaadhaan addunyaa irratti dhufuuf jiruuf of qopheessuu qabna.

> “Yeroo hamaa ol’aanaa ta’e kana keessatti, yeroo rakkinni guddaan inni dhumaa dhihaate akka jiru ni beekna. Yommuu fincilli seera Waaqayyoo irratti ka’u jechuun guutummaatti addunyaa mara keessatti babal’ate, yeroo sabni Isaa namoota isaanii wajjin jiraniin cunqurfamanii rakkifaman, Gooftaan gidduu ni seena.

> “Nuyi taateewwan gurguddaa fi ulfina qabeessa ta’an irra ga’uuf daangaa isaa irra dhaabanneerra. Raajiiwwan raawwatamaa jiru. Seenaa dinqisiisaa fi taateedhaan guutame kitaabota mootummaa waaqaa keessatti galmaa’aa jira. Wanti addunyaa keenya keessa jiru hundinuu sochii fi jeequmsa keessa jira. Waraanni jira, oduun waraanaas jira. Saboonni dheekkamoo ta’aniiru, yeroo warra du’aniis akka isaan murteeffamaniif dhufeera. Taateewwan guyyaa Waaqayyoo isa saffisaan dhihaachaa jiru fidanatti jijjiiramaa jiru. Akka waan ta’eetti yeroo muraasatu hafee jira. Garuu yeroo amma iyyuu sabni saba irratti, mootummaa mootummaa irratti ka’aa jiru keessa, amma iyyuu walitti bu’iinsi waliigalaa hin jiru. Hanga ammaa bubbeen afran sun hojjettoonni Waaqayyoo adda isaanii irratti chaappa’anii xumuramanitti qabamanii jiru. Sana booddee humnoonni lafaa loltoota isaanii walitti qindeessanii lola isa guddaa isa dhumaa sanaaf ni hiriiru.” Christian Service, 50, 51.

Back to Articles