Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkofsa Dhibba Tokkoo fi Kudha Lama

Hiika Raajii Ishmaa’el Keessatti Mul’atu Saaxiluu: Xiyya-Rasaasaa irraa gara Kan 144,000 Chaappeessuutti

Author

Jeff Pippenger

Published

March 2, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

> Waaqayyos dargaggeessa sana wajjin ture; innis guddatee gammoojjii keessa qubatee, xiyya-rasaasa taʼe. Uumama 21:20.

Ismaa’eel nama xiyyaan darbatu ta’e; kunis mallattoo waraanaa dha, akkasumas mallattoo murtii raawwachiisummaa Roomeetti fidamuudha.

> Sagalee warra baqatanii fi miliqan biyya Baabilon keessaa dhufanii, Xiyoon keessatti haaloo Waaqayyo Waaqa keenyaatii, haaloo mana qulqullummaa isaatii labsu. Warra xiyya darbatan Baabilon irratti walitti waamaa; isin hundinuu kan qottoo dabsitan, naannoo isheetti qubadaa; tokko illee akka ishee keessaa hin miliqne godhaa; akkuma hojii isheetti isheef deebisaa; akkuma waan hundumaa isheen goote sanatti isheedhaaf godhaa; isheen Waaqayyo irratti, Qulqulluu Israa’el irratti of tuulteetti. Ermiyaas 50:28, 29.

Warri qarcitoota Baabilooniin akka hojii isheetti deebisu; deebiin sunis seera Dilbata dhihoo dhufutti, sagalee lammaffaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetiitti, yeroo murtiin raawwachiisummaa adeemsaatiin itti fufu kan Baabiloon jalqabu, jalqaba.

> Anis sagalee biraa keessaa sagalee biraa akkana jedhu nan dhaga’e: Yaa saba koo, cubbuu ishee keessatti hirmaattota akka hin taaneef, dhaʼicha ishee irraas akka hin qoodamneef, ishee keessaa baʼaa. Cubbuuwwan ishee hamma samii ga’aniiru; Waaqnis jal’inawwan ishee yaadateera. Akkuma isheen isiniif deebifte, isheefis akkasuma deebisaa; hojii ishee akka taʼeetti dachaa lama isheef kennaa; xoofoo isheen guutte keessatti dachaa lama isheef guutaa. Hammuma isheen of ulfifteefii qananiidhaan jiraatte, hamma sana dhiphinaa fi gadda isheef kennaa; sababni isaas garaa ishee keessatti, “Ani mootittii ta’ee teesseera; ani abbaan manaa irraa du’e miti; gadda illee hin argu” jetti. Mul’ata Yohaannis 18:4–7.

Ismaa’eelii fi haati isaa Haagaar mirga hangaftummaa dhaaluurraa ittifamanii, gadis ari’amanii turan. Kanaaf, hinaaffaan kaka’umsa raajii Islaamaa ta’e, loltummaanis hojii isaanii isa raajii ta’e. Yeroo jalqabaaf kaafame keessatti ittifamuun Saaraan Ismaa’eelii fi haadha isaa irratti feete ni argama; “ittifamuun” isaanii kunis guutummaa Dubbii Waaqayyoo fi seenaa keessatti amala raajii Islaamaa isa bu’uuraa keessaa tokko ta’e. Sanyiin Ismaa’eel namoota bosonaa ta’uuf turan; harki isaaniis nama hundumaa irratti ta’a; amala isaanii isa bosonaas harree Arabaa bosonaa, isa maatii fardeen keessaa ta’een bakka buufama. Kanaafuu, lolli Islaamaa kan badiisa jalqabaa fi isa lammaffaa keessatti mul’atu, akka loltoota fardeen dheekkaman yaabbatanitti bakka buufamee ibsama.

Islaamni ergaan rooba boodaa ti; akkasumas, badiisota sadan sun sararoota raajii addaa sadii akka bakka buʼan ni malta, jechuun mala hojii rooba boodaa “sarararra sararaan” waan taʼeef. Yommuu amala raajiitiin walqabatan kan sararoota lamaan jalqabaa walitti fidaman, isaan sarara badiisa sadaffaa ni hundeessu. Sararoonni raajii sadan hundinuu yeroo chaappaa namoota dhibba tokkoo fi afurtamii afurii kumaa kaaʼamuu ni agarsiisu. Sararoonni sadan sun yeroo roobni boodaa dhangalaafamu bakka buʼu; jechuunis, roobni boodaa yeroo badiisni sadaffaan Fulbaana 11, 2001tti dhufe facaasuu jalqabeera.

> “Roobni inni dhumaa kun saba Waaqa irratti buʼuu qaba. Ergamaan humna guddaan tokko samii irraa gad buʼuu qaba, lafti guutuunis ulfina isaatiin ifa taʼuu qaba.” Review and Herald, Ebla 21, 1891.

Yeroon chaappaa kaaʼuu, yeroo Hagayya 11, 1840 jalqabee fi dhufaatii ergamaa sadaffaatiin Onkoloolessa 22, 1844 xumurameen illee bakka buufameera. Yeroon sun immoo boqonnaa lammaffaa Habakuuq keessatti illee bakka buufameera. Seenaa Millerii boqonnaa lammaffaa Habakuuq raawwate; kana raawwachuunis, yeroo ergamaan sun Hagayya 11, 1840 buʼeen jalqabee, yeroo ergamaan sadaffaan Onkoloolessa 22, 1844 dhufeen xumurame.

Inni lammaffaa Habaquuq boqonnaan lamaa akka dhuma mul’ataatti mul’atichi “dubbatu” ni agarsiisa. Keeyyata sadii keessa Mul’ata Yohannis boqonnaa kudhan keessatti ergamaan sagalee guddaadhaan iyye (dubbate), akkasumas Onkoloolessa 22, 1844 irratti ergamaan isuma sana “yeroon si’achi hin ta’u” jedhee kakate (dubbate). Tikseen Habauquuq inni keeyyata tokkoffaa boqonnaa lamaa keessa jiru, Hagayya 11, 1840 irratti argama; yeroo sanatti tiksoonni sagalee isaanii ol fuudhu.

Bara fincila bara 1888 keessaa, isa Obboleettiin White ergamaa Mul’ata boqonnaa kudha-saddeetii laficha ulfina Isaa irraa akka ifu bakka bu’ee ibsitu keessatti, eegdoonni (Jones fi Waggoner) sabni Waaqayyoo yakka isaanii akka arganitti “sagalee” isaanii akka malakataatti ol kaasanii turan; sababni isaas ergaan isaanii ergaa Laa’odiqeyaa ture. Guyyaa Fulbaana 11, 2001 keessa, isa seenaa 1888 tiin fakkeeffame sanatti, Gooftaan saba Isaa warra bara dhumaa gara daandiiwwan moofaa Ermiyaasitti, bakka eegdoonni itti hin dhaga’amnetti, deebi’ee isaan geggeesse. Bu’uun ergamichaa dhufaatii raajii eegdootaa agarsiisa.

“Sagaleen” Hagayya 11, 1840 gaʼee sun eegdotaaniin dabarfame; Ermiyaasis erga abdii kutannaa isaa booddee amantii isaatti deebiʼee Waaqayyotti amanameera taanaan afaan Waaqayyoo akka taʼu itti himame. Yommuu mulʼanni turee ture sun dhuma irratti Onkoloolessa 22, 1844 gaʼetti, innis “dubbate.” Yeroon boqonnaa lammaffaa Habaaquuq, isa seenaa Millerootaa keessatti raawwatame, yeroo chaappaa namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur kaaʼamuu ni argisiisa.

Waxabajjiidhaan, in Fulbaana 11, 1840 irraa jalqabee hamma Onkoloolessa 22, 1844 tti yeroo chaappaa warra dhibba keessaa afurtamii afur kuma kaaʼamuu agarsiisu taʼuu isaa beekuun baayʼee barbaachisaa dha; kunis yeroo roobni boodaa itti dhangalaafamu dha. Ergaa roobaa boodaa mala “sarara irratti sarara” jedhuun adda baafamuu qaba waan taʼeef, kun beekamuun baayʼee barbaachisaa dha. Yeroon addaa kun, jechuunis chaappaan warra dhibba keessaa afurtamii afur kuma kaaʼamu, sararoota raajii keessatti irra deddeebiin bakka buufamee argama; kunis Akkukuuq boqonnaa lama keessatti akkasuma, bakka Obboleettii White seenaa Milleroota keessatti akka raawwatameetti kallattiidhaan adda baaftutti mulʼata. Akkasumas, isheen irra deddeebiin seenaa Millerootaa seenaa warra dhibba keessaa afurtamii afur kumaa keessatti irra deebiʼamee mulʼata jedhee barsiisti.

> “Raajiiwwan isaan yeroo dhufaatii lammaffaa irratti raawwatamu jedhanii ilaalan wajjin walitti hidhamee barsiisni addatti haala isaanii kan shakkii fi eegumsa yaaddessaa keessa tureef qophaa’e ni jira ture; innis waan yeroo sana hubannaa isaanii keessatti dukkanaa’e yeroo isaa ga’etti ifa akka ta’u amantiidhaan obsaan akka eegan isaan jajjabeessa ture.

> Raajiiwwan kana keessaa tokko kan Hab 2:1–4 ture: “Ani iddoo eegumsa koo irra nan dhaabata; gamoo eeguus irratti of nan kaaʼa; inni anaaf maal akka jedhu, ani yommuu ifaan sirreeffamu immoo maal akka deebisu nan ilaala. Waaqayyos naaf deebisee, akkana jedhe: Mulʼata sana barreessi; namni isa dubbisu fiigee akka adeemuuf gabatee irratti ifatti godhi. Mulʼatni sun yeroo murtaaʼeef amma iyyuu jira; garuu dhuma irratti ni dubbata, hin sobus; yoo turte illee isa eegi; inni dhugumaan ni dhufa, hin turus. Kunoo, lubbuun isaa kan of tuulte isa keessatti qajeelduu miti; qajeelaan garuu amantii isaatiin ni jiraata.”

> “Akkuma bara 1842tti qajeelfamni raajii kana keessatti kenname, ‘mul’ata sana barreessi, gabatee irratti ifa godhi, akka inni isa dubbisu fiiguuf,’ jedhu, mul’atawwan Daani’elii fi Mul’ata Yohaannis ibsuuf kaarta raajii qopheessuuf Charles Fitchitti yaada kenneera. Maxxanfamuun kaartaa kanaa akka ajaja Habaaquqitti kenname guutuu ta’eetti ilaalame. Haa ta’u malee, yeroo sana keessatti raawwii mul’ata sanaa keessatti harkifannaan mul’atu tokko—yeroon turtii—raajii isuma sana keessatti dhiyaate akka jiru namni tokko illee hin hubanne. Erga abdii kutannaan sun dhufee booddee, Caaffanni Qulqullaa’aan kun baay’ee hiika-qabeessa ta’ee mul’ate: ‘Mul’atichi yeroo murtaa’eef amma iyyuu jira; garuu dhuma irratti ni dubbata, hin sobus; yoo tures isa eegi; inni dhuguma ni dhufa, hin turus.... Namni qajeelaan amantii isaatiin ni jiraata.’”

> Kutaan raajii Hisqiʼeel keessaa immoo madda jajjabinaa fi gammachuu amantootaaf taʼe ture: “Dubbiin Waaqayyoo gara koo dhufe, akkana jedhee, Yaa ilma namaa, mammaaksi isin biyya Israaʼel keessatti qabdan kun maali, kan jedhu, Guyyaawwan dheeratu, mulʼanni hundinuus ni bada? Kanaaf isaaniin jedhi, Gooftaan Waaqayyo akkana jedha.... Guyyaawwan dhihaataniiru, raawwatamuun mulʼata hundumaas.... Ani nan dubbadha; dubbichi ani dubbadhu ni raawwatama; kana caalaas hin dheeratu.” “Warri mana Israaʼel, Mulʼanni inni argu guyyaawwan hedduu dhufuuf, innis waaʼee yeroo fagoo raajii dubbata, jedhu. Kanaaf isaaniin jedhi, Gooftaan Waaqayyo akkana jedha; Dubbiin koo tokko illee siʼachi hin dheeratu, dubbichi ani dubbadhe garuu ni raawwatama.” Hisqiʼeel 12:21–25, 27, 28.” The Great Controversy, 391–393.

Milleriitonni ofii akka fakkeenya dubarran kudhanii fi boqonnaa lammaffaa Habbaquuq guutan qofa utuu hin taʼin, seenaa isaan raajiiwwan kana keessatti guutaa turan sanaas eenyummaa seenaa sanaa isauma Hezekiʼeel keessatti mulʼate akka taʼe hubachuuf ni geggeeffaman; achittis “buʼaan mulʼata hundumaa” ni raawwatama. Sararri seenaa kan cufamuu dhibba afurtamii afurii kumaatiif bakka buʼu, iddoo buʼaan mulʼata hundumaa itti raawwatamudha!

Sarariin yeroo bokkaan gara dhumaa fi chaappeffamni kumni dhibba tokkoo fi afurtamii afur raawwatamu bakka bu’an walitti fidamanii jiru; kunis akka seenaa raajii yeroo hunda mallattoo Alfaa fi Oomeegaa qabaatu mirkaneessuuf.

Seenaa Miilariit sagalee ergamaa Mul’ata boqonnaa kudhaniitiin jalqabdi, sagalee isuma sanaaniinis xumuramti. Fulbaana 11, 2001 sagalee jalqabaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetiitiin jalqabdi, sagalee lammaffaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetiiniinis xumuramti. Habaquuq boqonnaa lamaa sagalee eegdotaa tiin jalqabdi, sagalee eegduu Ermiyaasis xumuramti. Wayyoon jalqabaa Mohammediin jalqaba, Mohammed II tiinis xumurama. Wayyoon lammaffaan hiikamuudhaan ergamoota afurii Islaamaa tiin jalqaba, dhoorgamuu Islaamaatiinis xumurama.

Mala ittiin hojjetamu kan rooba boodaa ta’e, mala Isaayyaas “sarara irratti sarara” jedhamu dha; sararoonni walitti fidamanii ergaa rooba boodaa adda baasuu fi hundeessuuf itti fayyadaman immoo yeroo hunda mallattoo Alfaa fi Oomeegaa of keessaa qabu. Woon jalqabaa Mul’ata boqonnaa sagal keessatti argamu, Mohammediin jalqabee Mohammed II’n xumurama. Yeroon sun gosa lola lamaatti qoodama; inni duraa weerara sirna hin qabne kan Roome irratti taasifame yoo ta’u, inni kunis Abubakariin ciminaan jalqabame; sana booddees yeroo waggaa dhibba tokkoo fi shantamaa keessatti lolli jalqabaa Islaamaa kan qindaa’e raawwatameera.

Waggoota dhibba tokkoo fi shantamaan raajii yeroo “ji’oota shanii” jedhuun bakka buufama. Wayyoon lammaffaanis akkasuma raajii yeroo kan waggoota dhibba sadii fi sagaltamii tokkoo fi guyyoota kudha shanii ta’e qaba. Kanaafuu, sababii caasaan raajii wayyoo jalqabaa fi lammaffaa xumura isaa jalqaba isaa wajjin walitti hidhata agarsiisuuf, inni adeemsa mallattoo kaa’uu fi yeroo murtaa’e tokko gidduutti qoodinsa of keessaa qaba. Adeemsi mallattoo kaa’uu seenaa wayyoo jalqabaa keessatti jalqaba irratti bakka buufama; akkasumas xumura wayyoo lammaffaa irratti bakka buufama.

Wanti inni aarii mallattoo kaaʼuu lakkoofsa afurii sanaa booda, rakkina isa jalqabaatti, “jiʼoota shanan” (waggoota dhibba tokkoo fi shantama) dha. Jiʼoonni shanan kun yeroo lama ibsaman; yeroo tokko lakkoofsa shani keessatti, yeroo lammaffaatti immoo lakkoofsa kudhan keessatti. Wanti adeemsa mallattoo kaaʼuu isa Hagayya 11, 1840 irraa eegalee hanga Onkoloolessa 22, 1844tti, rakkina isa lammaffaatti dura jiru immoo raajii “saʼaa, guyyaa, jiʼaa, fi waggaa” (waggoota dhibba sadii fi sagaltamii tokkoo fi guyyoota kudha shan) kan lakkoofsa kudha shan keessaa ti. Xurree itti fufiinsa tokko keessatti walitti qabamanii, malakata shanaffaanii fi jaʼaffaanii jalqabaa fi dhumaa isaanii fakkeenya adeemsa mallattoo kaaʼuu tiin agarsiisu.

Akka sararoota lama akka “sarara irra sararaan” itti fayyadamanitti, jalqabaa fi dhuma isaanii Mohammadiin jalqabaa fi Mohammadiin lammaffaa mallatteeffaman ni ibsu. “Sarara irra sararaan,” tokkoon tokkoon sararichaa raagaa yeroo waan of keessaa qabuuf, yeroo garaagaraa lama tokkoon tokkoon sararicha keessatti adda baafatu. Seenaa wayyoo isa jalqabaatti, Islaamni Roomaa “miidhuu” ture; wayyoo isa lammaffaatti immoo Roomaa “ajjeesuu” ture. Wayyoon jalqabaa waraana eeboo, goraadee fi xiyyaan geggeeffamu ture; wayyoon lammaffaan immoo meeshaa waraanaa akka budaa ibiddaatti fayyadamuu beeksise.

> “LAKK. 10. Isaanii akka eelaa scorpioonii fakkaatan qabu turan; eeboo isaaniis isaaanii keessa ture; humni isaanii namoota miidhuuf jiʼa shan ture. 11. Mootii isaan irratti qabu turan; inni ergamaa boolla gad fageenya hin qabnee ti; maqaan isaa afaan Ibrootaatiin Abaddoon jedhama; afaan Giriikiitiin garuu maqaan isaa Appolyoon jedham.”

> “Hanga ammaatti, Kiith sagalee xurumbaawwan shanan jalqabaa afuufamuu isaanii fakkeenyaan nuu dhiheesseera. Amma garuu isa irraa gargar baanee, gara hojiirra oolmaa amala haaraa raajichaa asitti seensifameetti ceʼuu qabna; jechuunis, yeroo raajii.”

> “Aangoon isaanii jiʼa shan namoota miidhuu ture.—1. Gaaffiin kun kaʼa, namoota kamiin jiʼa shan miidhuu turan?—Dhuguma, isaanuma booddee ajjeesuuf turan sana (lakkoofsa 15 ilaali); ‘Kutaa sadaffaa namootaa,’ yookaan sadaffaa mootummaa Roomaa keessaa,—qoqqoodama Giriikii isaa.

> “2. Isaaniin hojii isaanii kan dhiphisan sana yoom jalqabu turan? Lakkoofsi 11ffaan gaaffii sanaaf deebii kenna.

> “(1) ‘ସେମାନଙ୍କ ଉପରେ ଏକ ରାଜା ଥିଲେ।’ ମହମ୍ମଦଙ୍କ ମୃତ୍ୟୁରୁ ଆରମ୍ଭ କରି ତ୍ରୟୋଦଶ ଶତାବ୍ଦୀର ଅନ୍ତ୍ୟଭାଗ ନିକଟ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ, ମହମ୍ମଦାନମାନେ ବିଭିନ୍ନ ନେତାଙ୍କ ଅଧୀନରେ ବିଭିନ୍ନ ଗୋଷ୍ଠୀରେ ବିଭକ୍ତ ଥିଲେ, ଏବଂ ସେମାନଙ୍କ ସମସ୍ତଙ୍କ ଉପରେ ବ୍ୟାପ୍ତ ଥିବା କୌଣସି ସାମାନ୍ୟ ନାଗରିକ ଶାସନ ନଥିଲା। ତ୍ରୟୋଦଶ ଶତାବ୍ଦୀର ଅନ୍ତ୍ୟଭାଗ ନିକଟରେ, ଓଥମାନ ଏକ ଶାସନ ପ୍ରତିଷ୍ଠା କଲେ, ଯାହା ପରେ ‘ଓଟୋମାନ ଶାସନ’ କିମ୍ବା ‘ସାମ୍ରାଜ୍ୟ’ ଭାବରେ ପରିଚିତ ହେଲା; ଏବଂ ଏହା କ୍ରମେ ବୃଦ୍ଧି ପାଇ ସମସ୍ତ ପ୍ରମୁଖ ମହମ୍ମଦାନ ଜାତିଗୁଡ଼ିକ ଉପରେ ବ୍ୟାପ୍ତ ହେଲା, ସେମାନଙ୍କୁ ଏକ ମହାନ ଏକକ ରାଜତନ୍ତ୍ରରେ ଏକତ୍ର କରିଦେଲା।”

> “(2) Amaloota mootichaa. ‘Inni ergamaa boolla gad-dheeraa sanaa ti.’ Ergamaan jechuun ergaa-fudhattaa, tajaajilaa, gaarii yookaan hamaa taʼe agarsiisa; yeroo hundumaas uumama hafuuraa miti. ‘Ergamaa boolla gad-dheeraa sanaa,’ jechuun amantii achii irraa yeroo inni banametti baʼe sanaa tajaajilaa olaanaa, yookaan ministira angafaa jechuudha. Amantiin sun Mohammedanism dha, sultaanis tajaajilaa isaa isa angafaati. ‘Sultaaniin, yookaan grand Seignior, akka walqixaatti ittiin waamamu, akkasumas Supreme Caliph, yookaan lubummaa guddaa qaba; inni qaama isaa keessatti ulfina hafuuraa isa olaanaa fi aangoo addunyaa isa mootummaa ol aanaa tokkoon tokkoomee qaba.’—World As It Is, p.361.

> “(3) Maqaan isaa. Afaan Ibrootaatiin, ‘Abaddon,’ isa balleessu; Afaan Giriikiitiin, ‘Apollyon,’ isa barbadeessu yookaan balleessu. Afaan lama keessatti maqaan adda addaa lama qabaachuun isaa, maqaan humna sanaa utuu hin ta’in, amala isaa akka agarsiisu yaadame ifa godha. Yoo akkas ta’e, akkuma afaanota lamaan keessatti ibsame, inni nama balleessuudha. Kun yeroo hundumaa amala mootummaa Usmaaniyaa tureera.

> “Garuu Oosmaan yeroo jalqabaatiif impaayera Giriik irratti haleellaa isaa isa jalqabaa yoom raawwate?—Akka Gibbon, Decline and Fall, fi kkf jedhuutti, ‘Oosmaan yeroo jalqabaatiif biyya Nicomedia keessatti guyyaa 27ffaa Adoolessaa, 1299 seene.’”

> “Lakkoofsawwan barreessitoota tokko tokkoo yaada yeroo sun hundeeffama mootummaa Ottoman irraa jalqabu qaba jedhu irratti hundaa’anii adeemaniiru; garuu kun ifatti dogoggora; isaan mootii tokko of irratti qabaachuu qofa utuu hin ta’in, ji’oota shan nama dhiphisuu qabus turan. Garuu yeroo dhiphinaa sun haleellaa jalqabaa warra dhiphisan sanaa dura jalqabuu hin danda’u; innis, akkuma olitti ibsame, July 27, 1299 ture.

> “ଏହା ପରେ ଯେ ଗଣନା ଆସେ, ଏହି ଆରମ୍ଭବିନ୍ଦୁ ଉପରେ ଆଧାରିତ, ସେହି ଗଣନା J. Litchଙ୍କ ଦ୍ୱାରା 1838 ମସିହାରେ ପ୍ରକାଶିତ Christ’s Second Coming, etc. ନାମକ ଗ୍ରନ୍ଥରେ କରାଯାଇଥିଲା ଓ ପ୍ରକାଶ କରାଯାଇଥିଲା।”

> “‘Humni isaanii nama miidhuuf jiʼa shan ture.’ Hanga kanaatti abboommiin isaanii kan diriire, saamicha itti fufiinsa qabuun dhiphisuuf ture malee, karaa mootummaa isaan ajjeesuuf hin turre. ‘Jiʼa shan,’ jiʼa tokkoof guyyaa soddoma yoo lakkaaʼame, guyyaa dhibba tokko fi shantama nuuf kenna; guyyoonni kunis mallattoo waan taʼaniif, waggaa dhibba tokko fi shantama agarsiisu. Adoolessa 27, 1299 irraa jalqabee, waggoonni dhibba tokko fi shantamni sun 1449 gaʼu. Yeroo sana guutuu keessa Turkonni mootummaa Giriikii wajjin waraana jechuun dandaʼamu yeroo hundumaa deemu keessatti bobbaʼanii turan, garuu mootummaa sana hin moʼanne. Kutaaleen mootummaa Giriikii keessaa hedduu qabatanii of harkatti tursiisan, taʼus bilisummaan Giriikii Konstantinoophel keessatti eegamee ture. Garuu bara 1449, xumura waggoota dhibba tokkoo fi shantamaatti, jijjiiramni tokko dhufe; seenaan isaas malakata itti aanu jalatti ni argama.” Uriah Smith, Daniel and Revelation, 505–507.

Uriah Smith shallaggii waggaa dhibba tokkoo fi shantamaa kan Josiah Litch shallagee ture wabii godhataa jira; kun yeroo xumuramutti, raajii waggaa dhibba sadii fi sagaltamii tokkoo fi guyyoota kudha shanii keessatti Buusii itti aanuuf yeroo jalqabaa akka ta’u agarsiisa. Obboleettiin White waa’ee raajii yeroo walitti hidhatan lamaan kanaa kan tilmaama Litch irratti hundaa’e ilaalchisee akkana jechuun galmeessite:

> “Bara 1840 keessa raawwii raajii dinqisiisaa biraan kan fedhii bal’aa kakaase ni mul’ate. Waggoota lama kanaan dura, Josiah Litch, tajaajiltoota dura bu’oota dhufaatii lammaffaa lallaban keessaa tokko, ibsa Mul’ata Yohaannis 9 irratti maxxanse; innis kufaatii mootummaa Ottoman raajee ture. Akka shallaggii isaaatti, humni kun... “gaafa 11ffaa Hagayya, 1840 mootummaan Ottoman Konstantinoopel keessatti ni diigama jedhamuu danda’a. Kanaanis, ani amana, akkas ta’ee argama.”’

> “Yeroo sirriitti ibsame sana irratti, Turkiin ergamtoota ishee irraa karaa humnoota walta’anii Awurooppaa eegumsa isaanii fudhatte; kanaanis ofii ishee to’annoo saboota Kiristaanaa jala galchite. Taateen sun raajii sana guutummaatti sirriitti raawwatte. Yommuu kun beekame, namoonni baay’een sirrummaa qajeeltoowwan hiika raajii kan Miilerii fi warri isa wajjin turan fudhatanitti amanan; sochii dhufaatii irratti immoo kaka’umsi dinqisiisaan kenname. Namoonni barnootaa fi sadarkaa qaban, ilaalcha isaa lallabuu fi maxxansuu keessatti Miilerii wajjin tokkooman; hojii sunis bara 1840 irraa kaasee hamma 1844tti saffisaan babal’ate.” The Great Controversy, 334, 335.

पहरा र दोस्रौ हाय दुइ परस्पर सम्बन्धित समयसम्बन्धी अगमवाणीहरूद्वारा जोडिएका छन्। पहिलौ हाय मोहर लगाउने कार्यको एक दृष्टान्तद्वारा आरम्भ हुन्छ, र दोस्रौ हाय ११ अगस्त १८४० को इतिहासदेखि २२ अक्टोबर १८४४ मा सातौँ तुरही बजेसम्म अन्त्य हुन्छ, जुन मोहर लगाउने कार्यकै अर्को दृष्टान्त पनि हो। आरम्भ र अन्त्यले अल्फा र ओमेगाको छाप वहन गर्छन्, किनकि जसरी त्यो इतिहासमा ख्रीष्टले एक हप्ताको लागि करारलाई पुष्टि गर्नुभयो, त्यसरी नै यो अवधि पनि दुई भागमा विभाजित छ। पहिलो अवधि पहिलो मोहम्मदबाट आरम्भ हुन्छ र दोस्रो मोहम्मदमा समाप्त हुन्छ। दोस्रो अवधि “परमेश्‍वरको सामुन्ने रहेको सुनको वेदीका चार सिङहरूबाट आएको एउटा आवाज” बाट आरम्भ हुन्छ, र यो “ख्रीष्टको आवाज” मा समाप्त हुन्छ, जसले “सदासर्वदा जीवित रहनुहुने, स्वर्ग र त्यसमा भएका वस्तुहरू, पृथ्वी र त्यसमा भएका वस्तुहरू, समुद्र र त्यसमा भएका वस्तुहरू सृष्टि गर्नुहुने उहाँकै नाउँमा” शपथ खाँदै भन्नुहुन्छ, “अब उप्रान्त समय रहनेछैन।”

ᱟᱞᱮ ᱫᱚ ᱛᱤᱥ ᱞᱮᱠᱷᱟ ᱨᱮ ᱱᱚᱣᱟ ᱟᱫᱷᱭᱟᱭ ᱞᱟᱜᱤᱫ ᱪᱟᱞᱟᱣ ᱡᱟᱨᱤᱭᱟᱜᱼᱟ।

> “Gaaffiin kamiyyuu Seexanni akka seenaa guddaa imala darbanii sabni Waaqayyoo keessa darban irratti shakkaan sammuu keessatti kaasu danda’u, ulfina isaa seexanummaa ni gammachiisa; Waaqayyoonis ni mufachiisa. Oduun dhufaatii Gooftaan keenya yeroo dhihoo keessatti humnaa fi ulfina guddaadhaan gara biyya lafaa keenyaatti dhufu jedhu dhugaa dha; bara 1840 keessattis sagaleen baayʼeen labsuu isaa keessatti ol kaafaman.” Manuscript Releases, volume 9, 134.

Back to Articles