Article

# Saddeettaffaan keessaa Sadaffaa Lammaffaa

Mootummoota Raajii Macaafa Qulqulluu keessatti dubbataman

Author

Jeff Pippenger

Published

September 15, 2023

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Mata-dureen barruu darbani keessatti, warri Millarotaa Roomaa akka Roomaa heethenii fi Roomaa paappaasii qofatti malee caalaatti ilaaluu hin dandeenye adda baafnee turre; haa ta’u malee, garaagarummaa humnoota lamaan sana gidduu jiru isaan tuqanii turan. Warra Millarotaatiif garaagarummaan Roomaa heethenii fi Roomaa paappaasii gidduu jiru, Roomaan paappaasii mootummaa shanaffaa mootummaa afraffaa Roomaa heethenii booddee dhufu ta’uu isaanii akka hubatan hin geessine. Gammachuu-dhabuu bara 1844 booddee, Obboleettiin White humnoota sadii Mul’ata boqonnaa kudha lamaa fi kudha sadii keessatti ibsaman adda baaftee, isa boqonnaa kudha lamaan keessa jiru akka jawwee, sana booda paappaasii akka bineensa galaana keessaa ba’eetti boqonnaa kudha sadii keessatti, isa kana booddees Ameerikaa Tokkummaa akka bineensa lafaa keessaa ba’eetti ibsite. Bu’uuri erga kaa’amee booddee, Gooftaan ifa isaa walitti dhufeenya sadii-jabaa jawwee, bineensaa fi raajii sobaa irratti bane; kan inni boqonnaa kudha jaha Mul’ataa keessatti addunyaa gara Armagedoonitti geessu dha.

> Sararri raajii mallattoowwan kun keessatti argaman Mul’ata 12 irraa jalqaba; achittis jawween yeroo inni dhalateetti Kiristoosiin balleessuuf yaale mul’ata. Jawween kun Seexana jedhamee ibsameera (Mul’ata 12:9); inniyyuu Heroodisiin Fayyisaa ajjeesuuf kakaase. Garuu waggoota jalqabaa Bara Kiristiyaanummaa keessatti Kiristoosii fi saba Isaa irratti waraana banuu keessatti bakka bu’aan Seexanaa inni guddaan mootummaa Roomaa ture; mootummaa sana keessattis amantaan mooraa waaqeffannaa mootummaa amantaa ol’aanaa ture. Kanaafuu jawween kun, hiika duraa keessatti, Seexana kan agarsiisu ta’us, hiika lammaffaa keessatti garuu Roomaa waaqeffannaa mootummaa hordoftuuf mallattoo dha.

> Boqonnaa 13ffaa keessatti (lakkoofsota 1–10) bineensi biraa, “kan qeerensaa fakkaatu” tokko ibsameera; bineensa kanaafis jawween “humna isaa, teessoo isaa, fi aangoo guddaa” kenne. Mallattoon kun, akka Pirootestaantonni baayʼeen amananitti, paaphaasummaa bakka buʼa; isheenis humna, teessoo, fi aangoo yeroo mootummaa Roomaa durii qabamaa ture sana bakka buutee itti fufte. Waaʼee bineensa qeerensaa fakkaatu sanaa akkana jechuun labsameera: “Afaan waan guddaa dubbatuu fi arrabsoo dubbatu tokko isaaf kenname…. Innis afaan isaa Waaqayyoon arrabsuuf bane; maqaa Isaa, godoo Isaa, fi warra mootummaa waaqaa keessa jiraatan arrabsuuf. Qulqulloota wajjinis waraana akka godhatuu fi akka isaan moʼatu isaaf kennameera; qomoo hundumaa, afaanota, fi saboota hundumaa irrattis aangoon isaaf kennameera.” Raajii kun, isa ibsa gaanfa xinnaa Daaniʼel 7 keessa jiru wajjin jechuun ni dandaʼama wal fakkaatu, shakkii tokko malee paaphaasummatti akeeka.

> “Innii afurtamii fi lama itti fufuuf aangoon isaaf kenname.” Raajichi immoo, “Ani mataa isaa keessaa tokko akka du’atti madaa’e nan arge” jedha. Ammas: “Inni booji’amuutti nama geessu booji’amuutti in deema; inni goraadeedhaan nama ajjeesu goraadeedhaan ajjeefamuu qaba” jedha. Ji’oonni afurtamii fi lamaan kun “yeroo tokkoo, yeroo lamaa, fi walakkaa yeroo,” jechuunis waggaa sadii fi walakkaa, yookaan guyyoota 1260, kan Daani’el 7 keessatti ibsaman sana qofa—yeroo aangoon paaphaasummaa saba Waaqayyoo cunqursuuf ture dha. Yeroon kun, akkuma boqonnaawwan dura keessatti ibsame, olaantummaa paaphaasummaa bara Dhaloota Kiristoos 538 jalqabe, bara 1798 immoo xumurame. Yeroo sanatti paappaan raayyaa Faransaayiitiin booji’ame; aangoon paaphaasummaa madaa isaa du’a keessaa fudhate; raawwiin raajichaas, “Inni booji’amuutti nama geessu booji’amuutti in deema” jedhu, guutame.

> ଏହି ସମୟରେ ଆଉ ଗୋଟିଏ ପ୍ରତୀକ ଉପସ୍ଥାପିତ ହୋଇଛି। ଭବିଷ୍ୟଦ୍ଦ୍ରଷ୍ଟା କହନ୍ତି: “ମୁଁ ପୃଥିବୀରୁ ଉଠୁଥିବା ଆଉ ଗୋଟିଏ ପଶୁକୁ ଦେଖିଲି; ଏବଂ ତାହାର ମେଷଶାବକ ପରି ଦୁଇଟି ଶିଙ୍ଗ ଥିଲା।” ପଦ 11। ଏହି ପଶୁର ଆକୃତି ଓ ତାହାର ଉଦୟର ପ୍ରକାର—ଉଭୟେ ଏହା ସୂଚିତ କରେ ଯେ, ଯେ ଜାତିକୁ ଏହା ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରୁଛି, ସେହି ଜାତି ପୂର୍ବବର୍ତ୍ତୀ ପ୍ରତୀକମାନଙ୍କ ଅଧୀନରେ ପ୍ରଦର୍ଶିତ ଜାତିମାନଙ୍କଠାରୁ ଭିନ୍ନ। ଯେ ସମସ୍ତ ମହାନ ରାଜ୍ୟ ଜଗତକୁ ଶାସନ କରିଛନ୍ତି, ସେମାନଙ୍କୁ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ଦ୍ରଷ୍ଟା ଦାନିୟେଲଙ୍କ ସମ୍ମୁଖରେ ହିଂସ୍ର ପଶୁମାନଙ୍କ ରୂପରେ ଉପସ୍ଥାପିତ କରାଯାଇଥିଲା, ଯେତେବେଳେ “ଆକାଶର ଚାରି ପବନ ବିଶାଳ ସମୁଦ୍ର ଉପରେ ତୁମୁଳ ସଂଘର୍ଷ କରୁଥିଲେ।” ଦାନିୟେଲ 7:2। ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ 17 ଅଧ୍ୟାୟରେ ଜଣେ ଦୂତ ବ୍ୟାଖ୍ୟା କଲେ ଯେ, ଜଳ “ଲୋକମାନେ, ଜନସମୂହମାନେ, ଜାତିମାନେ ଓ ଭାଷାମାନେ”ଙ୍କୁ ପ୍ରତୀକିତ କରେ। ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ 17:15। ପବନ କଳହର ଏକ ପ୍ରତୀକ। ବିଶାଳ ସମୁଦ୍ର ଉପରେ ସଂଘର୍ଷରତ ଆକାଶର ଚାରି ପବନ, ସେହି ଭୟାନକ ବିଜୟଯାତ୍ରା ଓ ବିପ୍ଲବର ଦୃଶ୍ୟମାନଙ୍କୁ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରେ, ଯାହା ମାଧ୍ୟମରେ ରାଜ୍ୟମାନେ ଶକ୍ତିରେ ପହଞ୍ଚିଛନ୍ତି।

> “Garuu bineensi gaanfa hoolaa fakkaatan qabu sun ‘lafa keessaa ol baʼaa’ jechuun mulʼate. Inni of dhaabuuf aangoo biroo garagalchuu mannaa, saba akkasitti bakka buufame sun biyya duraan namni hin qubannes keessatti kaʼuu fi suuta suuta akkasumas nagaadhaan guddataa deemuu qaba. Kanaafuu, inni saboota Addunyaa Moofaa keessatti walitti cufamanii fi wal dorgoman gidduutti kaʼuu hin dandaʼu—galaana jeeqamaa kan ‘saba, fi tuuta hedduu, fi qomoo, fi afaanota’ jedhu sana keessa. Inni kanaaf Ardii Dhihaa keessatti barbaadamuu qaba.”

> “Biyyoonni Addunyaa Haaraa keessaa kamtu bara 1798 keessatti humna keessa ol ba’aa, jabinaa fi guddina abdachiisaa, akkasumas xiyyeeffannaa addunyaa harkisaa ture? Hiikni mallattoo kanaa gaaffii hin qabu. Biyyoonni tokko, tokko qofa, ibsa raajii kanaa guutuu ni danda’a; inni shakkii tokko malee Garaagaraa Ameerikaa Tokkoomanii agarsiisa. Yaadni barreessaa qulqulluu sanaa, jechoota isaa jechuun wal fakkaatan illee, yeroo baay’ee osoo hin beekamin afaan dubbataa fi seenaa barreessaa biratti ka’uumsa fi guddina biyya kanaa ibsuuf tajaajilameera. Bineensichi ‘lafa keessaa ol ba’aa’ jechuun mul’ate; akkasumas, akka hiiktoonni ibsanitti, jechi asitti ‘ol ba’aa’ jedhamee hiikame hiika isaa dhugaa keessatti ‘akka biqiltuu tokkootti guddataa ykn biqiluu’ jechuudha. Akkuma nuti argine, biyyichi lafa duraan namni keessa hin qubannetti ka’uu qaba. Barreessaan beekamaan tokko, ka’uumsa Ameerikaa Tokkoomanii ibsaa, ‘iccitii ishee duwwaa keessaa mul’achuuti’ jedhee dubbata; akkasumas, ‘Akka sanyii callisaa tokkootti mootummaa guddaa taanee guddanne’ jedha.”—G. A. Townsend, The New World Compared With the Old, fuula 462. Gaazexaan Awurooppaa tokko bara 1850 keessatti Ameerikaa Tokkooman akka mootummaa guddaa dinqisiisaa, kan ‘mul’achaa jiru’ fi ‘callisa lafaa gidduutti guyyaa guyyaan humnaa fi ulfina ofiitti dabalaa jiru’tti ibseera.”—The Dublin Nation. Edward Everett, hundeessitoota Pilgrim biyya kanaa irratti haasaa taasisetti, “Iddoo fagoo tokko, dukkana maqaa-dhabuu isaatiin nama hin mufachiisne, fageenya isaatiin immoo nageenya qabu, bakka waldoon xiqqaan Leyden bilisummaa yaadaa itti argachuu dandeessu barbaadanii turanii? Kunoo, naannolee gurguddoo isaan injifannoo nagaa keessatti … faajjii fannoo baatanii irra deddeebi’anii turan ilaalaa!” jedheera.”—Speech delivered at Plymouth, Massachusetts, Dec. 22, 1824, fuula 11.

> “‘Inni gaanfa lama akka hoolaa qaba ture.’ Gaanfawwan hoolaa fakkaatan kun dargaggummaa, qulqullummaa, fi laafina agarsiisu; kunis yeroo bara 1798 keessatti akka ‘ol ba’u’tti raajichaaf dhihaatetti amala Ameerikaa Gamtoomanii sirriitti bakka bu’a. Baqattoota Kiristaanaa warra jalqaba Ameerikaatti baqatan, cunqursaa mootummaa fi obsaan-dhabuu lubootaa jalaa kooluu-galummaa barbaadan keessaa, namoonni baay’een mootummaa bilisummaa mootummaa fi amantii irratti hundaa’e bal’inaan dhaabuuf murteessan. Yaadni isaanii Barsiisummaa Walabummaa keessatti iddoo argate; isheenis dhugaa guddaa jechuun, ‘namoonni hundinuu walqixa ta’anii uumaman’ akkasumas mirga hin mulqamne kan ‘jireenya, bilisummaa, fi gammachuu barbaaduu’ kennamaniiru jedhee ibsa. Heerri mootummaa immoo mirga ofiin of bulchuu uummataaf wabii kenna; bakka-buutonni sagalee uummataatiin filataman seera akka baasanii fi raawwatan ni tumas. Bilisummaan amantii amantaas ni kenname; namni hundinuu akka qajeelfama sammuu isaa irratti hundaa’ee Waaqayyoon waaqeffatu ni eyyamameef. Sirni mootummaa uummataa fi Pirootestaantummaan prinsipiloota bu’uuraa sabichaa ta’an. Prinsipiloonni kun iccitii humnaa fi badhaadhina isaa ti. Warri cunqurfamanii fi gad-deebifaman guutummaa Kiristaanummaa keessatti argaman lafa kana garaan isaanii itti hawwamee fi abdii qabanitti ilaalaa turan. Miliyoononni hedduun qarqara ishee barbaadanii dhufan; Ameerikaan Gamtoomaniis saba keessaa lafa tokko gara saboota addunyaa humna qabeeyyii keessaa tokkootti ol kaate.”

> “Garuu bineensi gaanfa hoolaa fakkaatan qabu sun, ‘akka jawwee dubbate. Innis humna bineensa isa jalqabaa hunda isa duratti hojjeta; warri lafa irra jiraatanis bineensa isa jalqabaa, isa madaan du’aa isaa fayye sana akka sagadan godha; … warra lafa irra jiraatanittis, bineensa isa goraadeedhaan madaa’e, garuu jiraate sanaaf fakkeenya akka hojjetan jedhee dubbata.’ Mul’ata Yohaannis 13:11–14.” Waldhabdee Guddaa, 438–441.

Kutaan kun boqonnaawwan kudha lamaan fi kudha sadii ajajaa bifa hamaa sanaa, bineensicha, fi raajii sobaa adda baasu; isaanis Mul’ata kudha jaha keessatti humnoota sadii addunyaa gara Armaagedoonitti geessan dha. Humnoonni sadan sun tokkoon tokkoon isaanii boqonnaa addaa ofii isaanii qabu; boqonnaawwan sunis seenaa raajii wal-fakkaataa sana ni uwwisu. Lakkoofsiwwan jahan dhumaa Daani’el kudha tokko “Yeroo dhumaa irrattis” jedhuun jalqabu; kunis bara 1798 ture. Ergasii lakkoofsiwwan jahan sun sochiiwwan dhumaa abbaa qabeenyaa popeessummaa sanaa adda baasu; hamma lakkoofsa tokko Daani’el kudha lama keessatti Miikaa’el ka’ee tursiifamni namaaf kenname cufamuutti, balaawwan torba isa dhumaa immoo ni seensisa. Lakkoofsa afurtamii afur keessatti boqonnaa kudha tokko, ergaan yeroo sanaa kan popeessummaa aarsuu fi dhangala’aan dhiigaa yeroo gabaabaa tursiifamni cufamuuf jedhu keessatti raawwatamu jalqabsisu akka “oduu bahaa irraa fi kaabaa irraa”tti bakka buufameera.

Ergaa bahaa fi kaabaa irraas dhufu sun ergaa akeekkachiisa isa dhumaa bakka bu’a; sababiin isaa, inni yeroo Miikaa’el ka’utti jedhu sana duratti lallabama. Inni ergaa ergamaa sadaffaati; ergaan kun yeroo Hafuura Qulqulluun dhangalaafamutti lallabama. Daani’el ergaa sana akka lama-ta’etti bakka bu’e. Ergaan “kaabaa” isa papaasummaa aarsu sun, “mootii kaabaa” humna papaasummaa ta’uu isaa adda baasuu dha; ergaan “bahaa” immoo ergaa ilmaan bahaa ti; kunis Islaama. Dhuguma, hiika barbaachisaa kan biroo illee qaba; garuu bahaan mallattoo Islaamaa ti, mormituun Kiristoos immoo fakkeessituu Mootii Kaabaa isa dhugaa ti. Ergaan ergamaa sadaffaa kan mallattoo mootii kaabaa—mallattoo bineensichaa—akka hin fudhanne akeekkachiisu, akkasumas yeroo xoofoon cubbuu guutamu sanatti Ameerikaa irratti Islaamni rukuta akka itti godhu akeekkachiisa; Ameerikaanis xoofoo cubbuu ishee seera Dilbataa irratti guutti.

Mulʼata boqonnaa kudha sadii lakkoofsa kudha tokko irraa eegalee itti fufuun seenaa raajii isauma sana ifatti agarsiisa; innis akkasuma yeroo dhumaa bara 1798tti jalqaba.

> “Mootummaan Addunyaa Haaraa keessaa kamtu bara 1798 humnaatti ol-ka’aa ture, abdii jabinaa fi guddinaa kennaa, xiyyeeffannaa addunyaa immoo ofitti harkisaa ture? Fakkeenyi sun irratti hojiirra ooluun isaa gaaffii tokko illee hin qabu. Mootummaan tokko, tokko qofa, ibsa raajii kanaa guuta; innis ifatti Ameerikaa Gamtoomtootaatti akeeka.” The Great Controversy, 440.

Seenaa raajii wal fakkaataa kan Mul’ata boqonnaa kudha sadii lakkoobsa kudha tokkoo hamma kudha saddeetiitti ibsame, isa Daani’el boqonnaa kudha tokko lakkoobsa afurtamaa hamma afurtamii shaniitti ibsame sana dha. Akkuma lakkoobsoota Daani’el keessatti, seenaa gahee Ameerikaan taphattu yeroo carraan araaraa cufamutti xumurama; yeroo sanattis Ameerikaan addunyaan mallattoo bineensichaa akka fudhatu dirqisiisti. Sana booddees, akkuma Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti, ergaan yeroo sanaa boqonnaa kudha afur keessatti dhihaata. Caasaan isaa iddoo lameen keessatti guutummaatti tokko dha; garuu garaagarummaan isaa, lakkoobsoonni Daani’el hojiiwwan paaphaasummaa ibsu, Mul’ata boqonnaa kudha sadii immoo gahee Ameerikaa adda baasa. Sararoota lamaan sanaan, Mul’ata boqonnaa kudha torbaas seenaa wal fakkaataa sana akka hammatu argina; garuu inni gahee jawwee irratti xiyyeeffata; jawween kun mootota kudhanitti fakkeeffamee dhihaata; isaanis Mootummoota Gamtooman dha. Boqonnaawwan sadan walitti qabamanii, sarara irratti sararaan, gahee jawwee, bineensichaa fi raajii sobaa adda baasu; isaanis boqonnaa kudha jaha keessatti addunyaa gara Armaagedoonitti geessu. Kanaafuu, yeroo Mul’ata boqonnaa kudha torba jalqabamu keessaa, ergamoota torban dhangalaasa torban isa dhumaa keessaa tokko akka dhufee firdii sagaagaltittii Roomaa Yohaannisitti himu Yohaannis nutti beeksisuu isaa hiika guddaa qaba.

> Ergasii torban keessaa tokko, kan torban cooqumoota qabuu, dhufee na waliin dubbate; akkanas naan jedhe, “As koottu; ani murtii sagaagaltittii guddittii bishaanota baayʼee irra teessoo qabdu sitti nan argisiisa; ishee wajjin mootonni lafaa sagaagalummaa raawwataniiru, jiraattonnis lafaa daadhii sagaagalummaa isheetiin machaaʼaniiru.” Mul’ata 17:1, 2.

Milleritoota biratti waaʼee Roomaa buttaa fi Roomaa paaphaasii ture; garuu dhuma irratti waaʼee gamtaa dachaa-sadii ti. Akkuma isheen boqonnaawwan kudha lamaa fi kudha sadi keessatti humnoota sadii sana ifatti adda baafte, akkasuma dubartittii boqonnaa kudha torbaa keessatti argamtu paaphaasii taʼuu ishee ifatti adda baafti.

> “Dubartittiin [Baabilon] Mul’ata 17 keessatti akkana jechuun ibsamte: ‘uffata mootummaa diimaa keessaa fi diimaa bifa guddaa qabu uffattee, warqee, dhagaa gatii qaalii, fi luullee ittiin miidhagfatte; harka ishee keessattis xoofoo warqee kan xuraa’ummaa fi wantoota jibbisiisoo guutame qabdi; …mataa ishee irratti maqaan tokko barreeffamee ture, “Dhoksaa, Baabilon Guddittii, haadha sagaagaltotaa.”’ Raajiin akkana jedha: ‘Dubartittii sana dhiiga qulqullootaatiin, dhiiga wareegamtoota Yesuusiinis machooftuu taatee nan arge.’ Baabilon dabalataanis ‘magaalaa guddoo sana, mootota lafaa irratti mootummaa gootu’ jedhamee ibsameera. Mul’ata 17:4–6, 18. Humni jaarraa hedduudhaaf mootummaa Kiristaanummaa keessaa mootota irratti aangoo cunqursaa guutuu tikfatee ture Room dha.” The Great Controversy, 382.

Kanaaf, seenaa raajii boqonnaa kudha torbaffaa keessatti bakka buufame yoom jalqaba?

> Kanaaf inni Hafuuraan gara lafa onaatti na geesse; anis dubartiin bineensa diimaa irratti teesse nan arge; bineensi sun maqaa arrabsoo guutuu kan taʼe, mataa torbaa fi gaanfa kudhan qabu ture. Dubartiin sunis wayyaa mootummaa halluu diimaa-buluugaa fi diimaa uffatte, warqee, dhagaa gatii guddaa qaban, fi luuliiwwaniin miidhagfamtee turte; xoofoo warqee, wantoota jibbisiisoo fi xuraaʼummaa ejja ishee irraa guutame, harka ishee keessatti qabattee turte. Adda ishee irrattis maqaan tokko barreeffamee ture: ICITII, BAABILOON ISHEE GUDDOO, HAADHA SAGALTUUWWANII FI WANTOOTA LAFARRA JIBBISIISOO. Anis dubartittiin dhiiga qulqullootaatiin, dhiiga warra Yesuusiif wareegamaniitiinis machooftuu taatee nan arge; yeroon ishee argetti, dinqii guddaadhaan raajeffadhe. Mulʼata 17:3–6.

Ⲉⲑⲃⲉ ⲛⲧⲉ Ⲓⲱⲁⲛⲛⲏⲥ ⲛⲁⲩ ϯⲥϩⲓⲙⲉ, ⲁϥϭⲓⲧϥ ϧⲉⲛ ⲟⲩⲡⲛⲉⲩⲙⲁ ⲉϫⲉⲛ ϯⲉⲣⲏⲙⲟⲥ, ⲑⲏ ⲉⲧⲁ Ⲓⲱⲁⲛⲛⲏⲥ ⲛⲓⲙ ⲁϥⲥⲟⲩⲱⲛⲥ ⲛⲁⲛ ϩⲏⲇⲏ ϧⲉⲛ ⲡⲓⲃⲓⲱⲕ ⲙⲡⲓⲥⲛⲁⲩ ⲛⲣⲉϥⲉⲣⲙⲉⲑⲣⲉ ϩⲱⲥ ⲛⲓϣⲁ ϫⲛⲟⲩⲥⲓ ⲉϥⲱⲙⲥ ⲧⲉⲧⲣⲁⲕⲟⲥⲓⲁ ⲙⲙⲁϩ ⲥⲟⲩⲟⲩⲟⲩⲛⲟⲩ ⲙⲡⲓⲉⲣⲟ ⲙⲡⲓⲡⲁⲡⲁ ϧⲉⲛ ⲡⲓⲕⲉϥⲁⲗⲉⲟⲛ ⲙⲙⲁϩ ⲓⲃ.

> Dubartittiin sun gara lafa onaa baqatte; achittis iddoo Waaqayyo isheedhaaf qopheesse qabdi; akka achitti guyyoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jaatamaaf ishee sooran.... Dubartittiidhaaf baallee lama risaa guddaa kenname; akka isheen gara lafa onaa, gara iddoo ishee sanaatti balaliituuf; achittis isheen yeroo tokko, yeroo lama, fi walakkaa yeroo, fuula bofa sanaa irraa fagaattee ni sooromti. Mul’ata Yohaannis 12:6, 14.

Yohaannis raajii macaafa keessatti gara yeroo lafa onaa sanaatti karaa raajii geeffame; garuu lakkoofsi sadaffaa irraa jalqabee, waggoota dhibba tokkoo fi jaatamii jaha sana keessatti Yohaannis eessa akka geeffame sirriitti ibsa; dubartittiin duraanuu dhiiga ari’atamaa dhuguudhaan machooftuu taatee turte, akkasumas duraanuu “haadha sagaagaltootaa” turte. Yohaannis gara dhuma yeroo lafa onaa sanaatti geeffame; sababiin isaas dubartittiin duraanuu dhiiga ari’atamaa dhugdee turte, waldoonni Pirootestaantii immoo duraanuu gara marfata isheetti deebi’anii intaloota ishee ta’aa turan; yeroo sana keessatti isheen “haadha sagaagaltootaa” jechuun mootummaa turte. Isheen duraanuu intaloota qabdi turte. Dhugaan ba’umsi Yohaannis boqonnaa kudha torbaffaa keessatti bara 1798 irraa jalqaba; akkuma seenaa raajii isuma sanaa, kan bineensa Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti fi raajicha sobaa Mul’ata Yohaannis boqonnaa kudha sadii keessatti bakka bu’ee turee.

Akkuma sarara raajii lamaan kaanii wajjin taʼetti, yeroo boqonnaan kudha torba xumuramu, boqonnaan kudha saddeet ergaa saʼaatii sanaa ni ibsa. Sararoonni raajii sadii, tokkoon tokkoon isaanii tokkummaa harka sadiif. Isaan hundinuu caasaa seenaa tokko irratti kan agarsiifaman yoo taʼu, inniis bara 1798 irraa jalqabee hamma cufamuu carraa qormaataatti itti fufa; akkasumas hundinuu ergaa akeekkachiisa isa dhumaa irratti cimanii hubachiisu.

Gabateen Habaquuq dhimma Mul’ata boqonnaa kudha torbaa bal’inaan guddaadhaan ilaala; kanaaf ani amma gara hiika fakkeenyaa boqonnaa raajii Macaafa Qulqulluu keessatti mootummaa saddeet ibsu sanaatti nan ce’a.

> Kunoo yaadni kan ogummaa qabu asii dha. Mataan torban sun tulluu torban, kan dubartiin irra teesse dha. Mootota torbas jiru; shanan isaanii kufaniiru, tokko amma jira, inni kaan immoo amma iyyuu hin dhufne; yeroo inni dhufus yeroo gabaabaadhaaf turuu qaba. Bineensi inni turee amma hin jirre sun mataan isaa saddeettaffaa dha; inni torban keessaa ti, gara badiisaattis deema. Mul’ata 17:9–11.

Daaniʼel Nebukadnezaariin, “Ati mataa warqee kana” jedhe.

> Ilmaan namootaa eessuma jiraatan hundatti, bineensota dirree fi simbirroota samii harka keetti kenneera; isaan hundumaa irrattis si bulchaa taasiseera. Ati mataa warqee kana. Daani'el 2:38.

Daaniyel immoo Nebukadnezaariin, “Ati yaa mootii, mootiiwwan hundumaa irra mootii dha” jedhe.

> Yaa mootii, ati mootota mootii dha; Waaqni samii mootummaa, humna, jabina, ulfinas siif kenneera. Daani’el 2:37.

Nebukadnezaar “mataa” ture; inni mootii ture; akkasumas inni mootota keessaa Mootii ture, sababni isaas inni mootummaa fakkii sana keessatti bakka bu’aman keessaa isa jalqabaa bakka bu’a ture. Nebukadnezaar mootii warqeedhaan bakka bu’ame ture; mootummaa fi moototni biroos sibiilota fakkii sana keessatti argaman kaaniin bakka bu’amu turan; garuu Nebukadnezaar isa jalqabaa waan tureef, inni mootota keessaa Mootii ture. Sadarkaan biraa, isa ammaaf hin ilaalle, mootummaa Baabilon mootummaa Kiristoosin, isa dhugumaan Mootota keessaa Mootii ta’e, fakkeessuudhaan bakka bu’uuf barbaadu akka bakka bu’utti dha.

Jalqaba raga Iyaasuun raajii waggoota kumaatamaa shan dhibba lamaa fi digdamaa lamaa (Lewwota 26 keessatti “yeroo torba” jedhamee ibsame) irratti kennetti, mootota akka mataatti adda baasa.

> Mataan Sooriyaa Damaasqoo dha; mataan Damaasqoo immoo Reziin dha; waggaa jahaatamii shan keessatti immoo Efreem akka saba hin taanetti ni caccaba. Mataan Efreemis Samaariyaa dha; mataan Samaariyaa immoo ilma Remaliyaa dha. Isin yoo hin amanne, dhuguma hin jabaattani. Isaayyaas 7:7, 8.

Isaayaas mootummaa kaabaa Samaariyaa fi mootummaa kibbaa Yihudaa irratti yeroo waggaa kuma lama dhibba shan fi digdama lama ta’an lamaaniif ka’umsa qofa kaa’aa jira; akkuma kana godhus, magaalaan mootummaa guddaan mataa saba tokkoo akka taate, mootichis mataa magaalaa mootummaa guddaa sanaa akka ta’e dhugaa-baatota lama ni dabalata. “Mataan” jechuun mootummaa fi mootii dha. Mul’ata keessatti sararri raajii kun akkuma Daani’eel keessatti turetti irra deebi’amee fudhatama.

Kanaafuu, yeroo Yohaannis gara bara 1798tti geeffamee fi rakkina hiikkaa qabu kan “mataa” torba akka jiran adda baasu isaaf dhihaatutti, inni mootummoonni torba akka jiran adda baasa. Sana booda mataawwan ykn mootummoota keessaa shanan kufanii akka jiran itti himama. Bara 1798tti mootummaa shanaffaan raajii Macaafa Qulqulluu yeroo sana qofa kufee ture; madaa du’aa geessisu kan dhuma irratti fayyu fudhatee ture.

Yohaannis inni bara xumuraa kan waggaa 1798 keessatti seenaa yeroo sanaa keessa dhaabate sanaafis, mataawwan keessaa tokko “jira” jedhamuun himameera. Mootummaan raajii Macaafa Qulqulluu keessaa isa ja’affaan waggaa 1798 keessatti jalqabe; kanaaf yeroo Yohaannis raajii keessatti gara 1798tti geeffametti, mootummaan yeroo sana ture Ameerikaa Dhaabbata Tokko ta’a; akkasumas mootummaan torbaffaan ammallee 1798 boodatti fuuldura akka ture isaaf ibsame, sababiin isaas inni amma iyyuu hin dhufne ture. Mootummaan torbaffaan kan ammallee 1798 boodatti fuuldura ture, Mootummoota Gamtoomanii dha; isaanis mootota kudhaniin bakka buufamu, mata duree Mul’ata boqonnaa kudha torbaa ta’u. Garuu inni saddeettaffaanis jira; innis torban keessaa dha. Roomaan yeroo hunda saddeettaffaa taatee kaati; torban keessaa dha.

Waaʼee baayʼee dubbachuu dandaʼamu waaʼee qabiyyee boqonnaa kudha torbaa, garuu nuti salphaatti mootummaa saddeetii raajii Macaafa Qulqulluu keessatti boqonnaa kudha torbatti bakka buʼan adda baasuu qofa goona, akka hubannoon Millerite ee mootummaa afurii mootummaa saddeetii Mulʼata kudha torbaa wajjin akkamitti wal simatu ilaalluuf.

Kana irratti barruu itti aanu keessatti ni mari'anna.

Back to Articles