Article

# Kitaaba Daani’el — Lakkoofsa Digdamii Jaha

Yeroo Torban Nebukadnezarii: Uffata Raajii Kan Heedumina Waaqeffannaa Biyya Alaa, Papalizimii, fi Ameerikaa Tokkummaa Ifa Godhu

Author

Jeff Pippenger

Published

December 21, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Mallattoon boqonnaa afuri keessatti Nebukadnezaar ittiin ibsame nama dinqa. “Yeroon isaa torba” sun baraawwan dheeraa waaqeffannaa mootummaa ormootaa (guyyichaa), fi paapalummaa (yakki badiisa fidu) iddoo qulqullinaa fi loltoota isaa miilla jala ittiin dhidhiitan agarsiisa.

> Ergasii ani qulqulluun tokko dubbachaa jiru nan dhaga’e; qulqulluun biraanis qulqulluu dubbachaa ture sanaan, “Mul’anni waa’ee aarsaa guyyaa guyyaatiin dhihaatuu fi yakka diigumsa fiduu sanaa, akkasumas iddoo qulqulluu fi loltoota lafa jalatti dhidhiitamuuf kennuun ilaalchisee, hamma yoomiitti turee?” jedhe. Daani’eel 8:13.

“Manni qulqullummaa fi maccaa” jechuun lakkoofsa kudha sadii keessatti ibsame, “yeroo torba” kan dheekkamsa Waaqayyoo keessaa isa lammaffaa fi isa dhumaa ture ni bakka bu’a; “yeroo torba” Nebukadnezaaris “yeroo torba” kan dheekkamsa Waaqayyoo keessaa isa jalqabaa ture ni bakka bu’a; garuu lamaan isaaniiuu raajii keessatti akka sarara tokkootti bakka bu’anii dhihaataniiru.

> Ani Yerusaalemi irratti hidhaa Samaariyaa, madaallii mana Ahaabis immoo nan diriirsа; akkuma namni xuwwee qulqulleessu, qulqulleessee gadi garagalchutti, ani Yerusaalemin nan haqu. 2 Mootota 21:13.

Daani’el boqonnaa saddeet, aayata kudha sadii, sarara dheekkamsa Waaqayyoo isa lammaffaa irratti dubbata; dheekkamsi kunis bara 677 BC irraa eegalee mootummaa kibbaa Yihudaa irratti dhufe. “Yeroo torba” Nebukadnezaar, sarara dheekkamsa Waaqayyoo isa jalqabaa bakka bu’a; innis bara 723 BC irraa eegalee mootummaa kaabaa Israa’el irratti dhufe. “Yeroo torba” Nebukadnezaar waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jaha keessaa jaatama, kanneen keessatti waaqeffannaan mootummaa ormaa iddoo qulqulluu fi loltoota miidhe, bakka bu’a; itti aansuunis waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jaha keessaa jaatama sana keessatti paappaasummaan iddoo qulqulluu fi loltoota miidhe bakka bu’a.

Phaaphaalismin salphaatti waaqeffannaa ormootii jechuun amantii Kiristaana jedhuun haguugamee jiru qofa dha. Akka jechuudhaaf, “waaqeffannaa ormootaa cuuphametti.” Kaatolikummaa keessatti Kiristoosiin yookaan Kiristaanummaa bakka bu’u tokko illee hin jiru. Addunyaan dhugaa sana seenaa Bara Dukkanaa keessatti baratte turte; garuu bara 1798 irraa jalqabee addunyaan isa irraanfatte. Phaaphaasummaan garaa waaqeffannaa ormootaa wajjin tokko qaba. Amantiin isaa fi sirnaawwan amantichaa walumaagalatti walfakkaatu. Murtiin Nebukadnezaar irratti labsame “yeroo torbaa” jechuun, inni garaa bineensaa akka isaaf kennamu ta’uu isaa of keessatti qabata. Garaan bineensaa inni argate sun garaa amantii waaqeffannaa ormootaa bakka bu’u ture; waaqeffannaa ormootaa ifa ta’een ta’u iyyuu, yookaan bifa Kaatolikummaa keessatti haguugamee jiru ta’u iyyuu. Obboleettiin White mul’ata boqonnaa kudha lamaan keessatti bineensi guddaan sun Seexana akka ta’e ibsiti; garuu hiika lammaffaatiin Roomaa waaqeffannaa ormootaas dha.

> “Kanaaf, akka jalqabaatti bineensi guddaan sun Seexana kan bakka buʼu taʼus, hiika lammaffaatiin Roomaa waaqeffannaa tolfamaa hordoftuuf mallattoo dha.” The Great Controversy, 439.

Bineensi Nebukadnezaariin “yeroo torbaaf” bakka bu’e, guyyoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jaatamaaf bineensa mootummaa jawwee ture; achiis guyyoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jaatama biraaf bineensa Kaatoilikummaa ta’e. Guyyoota sana dhuma irratti Nebukadnezaar mootummaa Ameerikaa kan dhuma irratti raajicha sobaa ta’uuf mallattoo dha. Akka raajiiatti Nebukadnezaar jawwee, bineensa, fi raajicha sobaa bakka bu’e; isaan kun humnoota sadanuu Baabilon hafuuraa ijaaran, akkasumas addunyaa gara Armegedonitti geessanidha. Nebukadnezaar Baabilon isa dhugaa bakka bu’a; kana gochuudhaanis humnoota sadan guyyoota dhumaa Baabilon hafuuraa ijaaran hundumaaf mallattoo ta’ee tajaajile.

Mallattoo amma duraan adda baafame kana hubachuuf, jalqaba Nebukadnezaar bara 1798 keessa, yeroo mootummaa isaa dhuma “yeroo torba” irratti deebi’ee dhaabatu keessatti eessa akka jiru adda baasuun barbaachisaa dha. Mallattoo daandii kana boqonnaa afurffaa Daani’el keessatti ni hundeessina; achiis booddee boqonnaa sana karaa caalaatti sirna-qabeessa ta’een ilaaluutti ni ceena.

Bara “yeroo dhumaa”tti, bara 1798 keessatti, kitaabni Daani’el baname; achiis kitaabichi ifa dabalaa dhufu kan qoru, qulqulleessu, akkasumas gosa waaqeffattootaa lama uumu dhiheessuudhaan kaayyoo isaa guute. Banamuun kitaaba Daani’el jalqaba adeemsa qorumsaa sadarkaa sadii, isa dhugaawwan yeroo sana mul’ifaman irratti hundaa’e, agarsiisa.

> Innisis akkana jedhe, “Daanyel, karaa kee qabadhu; dubbiin kun hanga yeroo dhumaatti cufamee fi chaappaa kaaʼamee jira. Namoonni baayʼeen ni qulqulleeffamu, ni adii taʼu, ni qoramus; warri hamaan garuu hammina isaanii ni hojjetu; hamoota keessaa namni tokko illee hin hubatu; ogeeyyiin garuu ni hubatu.” Daanyel 12:9, 10.

Kaayyoon raajii macaafni hiikni isaa banamuun isaa, kan macaafa Daani’elii fi macaafa Mul’ataa of keessaa qabu, dhaloota yeroo seenaa keessatti macaafni sun hiikni isaa banamu sana keessa jiraatu qoruudha. Daani’el boqonnaa kudha lamaan keessatti, raajiiwwan yeroo sadii adda baafamanii jiru. Inni jalqabaa waggoota kuma tokko fi dhibba lamaa fi jahaatama, yeroo humni saba qulqullootaa bittinnaa’uu qabu ture dha.

> Garuu si, yaa Daaniʼel, dubbii kana cufi; kitaabas hamma yeroo dhumaatti chaappessi; namoonni baayʼeen asii fi achi ni deddeebiʼu, beekumsis ni baayʼata. Ergasii ani Daaniʼel ilaale; kunoo, warri kaan lama dhaabatanii turan; inni tokko qarqara laga sanaa gama kana, inni kaanis qarqara laga sanaa gama sana. Tokkoon isaanii namicha uffata quncee talbaa uffate, isa bishaanota laga sanaa irra tureen, “Dhumni dinqiiwwan kanaa hamma yoomiitti tura?” jedhe. Aniis namicha uffata quncee talbaa uffate, isa bishaanota laga sanaa irra ture sana nan dhagaʼe; inni harka isaa mirgaa fi harka isaa bitaa gara samii ol kaasee, Isa bara baraan jiraatuun kakatee, “Yeroo tokkoof, yeroo lamaaf, walakkaa yeroofis ni taʼa; yommuu inni humna saba qulqulluu bittimsuuf xumurutti, wantoonni kun hundinuu ni raawwatamu” jedhe. Daaniʼel 12:4–7.

Yeroon raajii lama kan biroo boqonnaa kudha lammaffaa keessatti argaman guyyoota dhibba kudha lamaa fi sagaltama, akkasumas guyyoota dhibba kudha sadii fi soddomii shanidha.

> Ani nan dhagaʼe; garuu hin hubanne; anis akkana jedhe, Yaa Gooftaa koo, dhumni waan kanaa maal taʼa ree? Innis akkana jedhe, Karaa kee qajeeli, Daaniʼel; dubbiin kun hanga yeroo dhumaatti cufamee fi chaappeffamee jiraatii. Baayʼeen isaanii ni qulqullaaʼu, ni adii taʼu, ni qoramuu; warri hamoon garuu hammina ni hojjetu; warra hamoo keessaa tokko illee hin hubatu; ogeeyyiin garuu ni hubatu. Yeroo aarsaan yeroo hundaa dhiifamutii fi wanti jibbisiisaan badiisa fidu sun dhaabamutti jalqabee guyyoonni kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi sagaltamatu taʼu. Namni eeggatee hamma guyyoota kuma tokkoo fi dhibba sadii fi shantama shanitti gaʼu mootummaa qabeessa. Daaniʼel 12:8–12.

Aayyoonni kanneen keessatti “yeroon dhumaa” jedhu yeroo lama caqasamee, akka yeroo dubbiin Daani’eel irraa cufamee ture hiikamuutti ibsameera. Dubbiin yeroo “dhumaatti” hiikamuuf jedhu sun yeroowwan raajii sadan kanneen, jechuunis kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatama (yeroo tokko, yeroo lama, fi walakkaa), kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi sagaltama, akkasumas kuma tokkoo fi dhibba sadii fi soddomii shan dha. Yeroowwan sadan keessaa lama “guyyaa” jedhamuun ibsamaniiru. Sadanuu keessaa lama bara 1798tti xumuraman; inni sadaffaan immoo dhuma bara 1843tti xumurame. Innis dhuma bara 1843 sanaatti dha; lakkoofsi sun, “kan eeggatuu fi ga’u eebbifamaadha…” jedha.

Jechi “dhufa” jedhu hiikni isaa ni tuqa jechuu dha. Kanaafuu, kan eegu, akkasumas guyyaa jalqabaa bara 1844 tuqu, inni eebbifamaa dha. Yeroon harkifannaa fakkeenya durboota kudhanii keessatti ibsame, seenaa Millerite keessatti abdii kutannaa jalqabaa irratti jalqabe; abdii kutannaan sunis guyyaa dhumaa bara 1843 irratti dhufe, guyyaan dhumaa bara 1843 immoo guyyaa jalqabaa bara 1844 ni tuqa. Eebbi eeguu, yeroo harkifannaan abdii kutannaa jalqabaa irratti jalqabe, achumaan jalqabe.

ୟା ବଚନଗୁଡ଼ିକରେ ଆଉ ଅନେକ କଥା ଆଲୋଚନା କରିବାକୁ ଅଛି, କିନ୍ତୁ ଏଠାରେ ଆମେ ଯେ ବିଷୟକୁ ବିଚାର କରୁଛୁ ସେହା ହେଉଛି ଦାନିୟେଲଙ୍କର ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୂଳକ ଭୂମିକା। ଦାନିୟେଲ ପୁସ୍ତକର ଉଦ୍ଦେଶ୍ୟ, ଯାହାକୁ ଏହି ଅଂଶରେ ଦାନିୟେଲ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରୁଛନ୍ତି, ପୁସ୍ତକଟି ଖୋଲାଯାଇବାବେଳେ ଏକ ତିନି-ପର୍ଯ୍ୟାୟୀ ପରୀକ୍ଷା ପ୍ରକ୍ରିୟା ଉତ୍ପନ୍ନ କରିବା। ଦାନିୟେଲଙ୍କୁ କୁହାଯାଇଥିଲା ଯେ ସେ ଶେଷ ସମୟ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ନିଜ ପଥେ ଯାଆନ୍ତୁ, ସେହି ସମୟରେ ପୁସ୍ତକଟି ଖୋଲାଯିବାକୁ ଥିଲା। ଅଧ୍ୟାୟର ଉପସଂହାର ଏହାକୁ ଜୋର ଦେଇ କହେ ଯେ ଶେଷ ସମୟ ଆସି ପହଞ୍ଚିଲେ କ’ଣ ଘଟିବ।

> ତୁମେ କିନ୍ତୁ ଶେଷ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ତୁମ ପଥରେ ଯାଅ; କାରଣ ତୁମେ ବିଶ୍ରାମ କରିବ, ଏବଂ ଦିନମାନଙ୍କର ଶେଷରେ ତୁମ ନିର୍ଦ୍ଦିଷ୍ଟ ଅଂଶରେ ଦଣ୍ଡାୟମାନ ହେବ। ଦାନିଏଲ 12:13.

Kitaabni Daani’el bara guyyoota raajii Daani’el dhumaatti qooda ishee keessatti dhaabbachuuf turte.

> “Yeroo Waaqayyo namatti hojii addaa hojjechuuf kennutti, innis akkuma Daani’el qooda fi iddoo isaatti dhaabachuu qaba; waamicha Waaqayyootiif qophaa’ee, kaayyoo Isaa guutuufis qophaa’ee ta’uu qaba.” Manuscript Releases, volume 6, 108.

Bara dhumaatii bara 1798 keessatti, Daani’el carraa isaatti dhaabate; kunis lakkoofsa kudha sadii keessatti “dhuma guyyootaatti” jedhamee ibsameera. Dhumni ari’atamuu Nebukadnezaar kan “yeroo torbaa” jedhamuu bara 1798 ni adda baasa; inni “dhuma guyyootaatti” waan xumurameef.

> Guyyoota sana booddee ani Nebukadnezaar iyyoota koo gara samii ol nan jedhu; hubannoon koos gara koo ni deebiʼe; ani Isa Hundumaa Ol Aanaa eebbise, isa bara baraan jiraatu galateeffadhee kabaje; mootummaa isaa mootummaa bara baraa dha, mootummaa mootummaa isaa dhalootaa hamma dhalootaatti in jiraata. Warri lafa irra jiraatan hundinuu akka homaatti lakkaaʼamu; inni akka fedha isaatti waraana samii keessatti, warra lafa irra jiraatan gidduuttis ni hojjeta; namni tokko illee harka isaa dhowwuu, yookaan, “Ati maal gootaa jirta?” jedhee isa gaafachuu hin dandaʼu. Yeroo sanumaatti qalbiin koo gara koo ni deebiʼe; ulfina mootummaa kootiif kabajni fi miidhaginni koo gara koo ni deebiʼe; gorsitoonni koo fi abbootiin mootummaa koo na barbaadan; mootummaa koo keessattis jabaadhee nan dhaabame; guddinni mootummaa caaluus natti dabalame. Amma ani Nebukadnezaar Mootii samii nan galateeffadha, nan ol kaasa, nan kabaja; hojiiwwan isaa hundinuu dhugaa dha, karaawwan isaas murtii dha; warra of tuulummaadhaan deddeebiʼanis gad isaanii deebisuu inni ni dandaʼa. Daaniʼel 4:34–37.

Jechoonni “dhuma baraa” jedhu yeroo dhumaa bara 1798 bakka buʼa. Yeroo sanatti Nebukadnezaar mootummaa isaa keessatti hundeeffame; kunis kana booda seenaa bineensota heera mootummaa waaqeffannaa waaqa tolfamaa fi paapalizimii hin turre. Yeroo sana Nebukadnezaar nama guutummaatti jijjiirame bakka buʼe; akkasumas raawwachuudhaan bineensa lafaa raajii Macaafa Qulqulluu keessatti ibsame, kan bara 1798 mootummatti bulchuu jalqabe bakka buʼe; innis akka hoolaa taʼee jalqabe, garuu dhuma irratti akka jawwee dubbachuuf murtaaʼee ture. Inni bineensa lafaa kan waggoota fakkeenya taʼan torbaatamaaf bulchuuf ture bakka buʼa; kunis akkuma mootummaa isaa isa dhugaa waggoota dhugaa torbaatamaaf bulchetti, Isaayaas boqonnaa digdamii-sadii raawwachuuf ture. Fakkeenyichi “guutummaatti cufamaa dha.”

Nebukadnezaar humnoota raajiiwwan sadii Mul’ata boqonnaa kudha lamaa fi kudha sadi keessatti fakkeenya raajii ta’anii dhiyaatan walitti hidhuu keessatti hidhaa raajii ta’e bakka bu’a. Achitti isaan bineensa bishaan keessaa, bineensa lafaa fi ajjeechaa guddaa jedhamuun ibsamu. Mul’ata kudha jaha keessatti immoo akka humnoota sadii addunyaa gara Armaagedoonitti geessanitti beekamu. “Yeroon torban” Nebukadnezaar kanneen bineensota sadan sana hunda walitti hidhata; sababiin isaas Baabilon isa mul’atu Baabilon hafuuraa fakkeessa; akkasumas sararri raajii inni kitaaba Daani’el keessatti argamu, kitaaba Mul’ataa keessatti itti fufee fudhatama; sababiin isaas kitaabni lamaan sun wal isaanii waliif guutuu irratti geessu.

Nebukadnezaar akka raajii ibsuutti hidhata raajii taʼee bara 1798 keessatti jawwee, bineensaa fi raajii sobaa gidduutti bakka buʼa. Bara 1798 ergaa ergamaa isa jalqabaa fi seenaa Miilerootaaf “yeroo dhumaa” ture. Wiiliyaam Miiler jawwee waaqeffannaa ormaa fi bineensa Katoolikummaa taʼe beekuu isaa irratti hundaaʼee caasaa raajii isaa hunda ijaaruuf geggeeffame; garuu Ameerikaan Gamtoomte bineensa lafaa fi raajii sobaa taʼuu ishee hin argine. Inni seenaa bara 1798 keessatti “yeroo dhumaa” dura ture arguu ni dandaʼe; garuu fuuldurri amma iyyuu fuuldura ture. “Yeroo dhumaa” bara 1989 keessatti humnoonni sadan hundi yeroo sana ni beekamu turan.

Baniinsi raajii keessatti bara 1798 mul’ate, inni raajii keessatti qeerroo fi bineensa beekamtii isaanii irraa hiikamuun boqonnaawwan torba, saddeet fi sagal keessatti laga Ulaayiin bakka bu’ameera. Baniinsi beekamtii raajii qeerroo, bineensa fi raajicha sobaa bara 1989 mul’ate immoo boqonnaawwan kudhan, kudha tokkoo fi kudha lamaan keessatti laga Hiddekeliin bakka bu’ameera. Nebukadnezaar sochii ergamaa isa jalqabaa kan bara 1798 dhufe bakka bu’a; innis Belshaazaar, isa sochii ergamaa isa sadaffaa kan bara 1989 dhufe bakka bu’u, fakkeessa. Kanaafuu, abjuun lammaffaan Nebukadnezaar, isa boqonnaa afur keessatti argamu, ergaa ergamaa isa jalqabaa bakka bu’a.

“Nebukadnetsaariin ‘yeroo torba’ ergaa akeekkachiisaa murtii dhufuuf jiruu wajjin bara 1798, ‘yeroo dhumaatti’ xumurame. ‘Guyyoota dhumaatti,’ inni nama geeddarameedha; kanaafis, yeroo inni akka hoolaa turetti, gaanfa Ripabilikaanii bineensa lafaa sanaa bakka bu’a. Akkasumas yeroo tokkotti gaanfa Pirootestaantii Filadelfiyaa bineensa lafaa sanaa bakka bu’a.”

Akkuma mootii jalqabaa Baabilon taʼee, inni Belshaazaar mooticha Baabilon isa dhumaa fakkeenyaan agarsiisa. Murtiin isaa murtii Nimrood fakkeenyaan agarsiifameen fakkeenfamee, achiis immoo murtii Belshaazaar fakkeenyaan agarsiisa. Murtiin isaa baniinsa murtii qorannoo Onkoloolessa 22, 1844 irratti mulʼisa.

> Nəbukədənəzar mootiichi, saboota hundumaaf, sabaawwan hundumaaf, afaanota hundumaaf, warra biyya lafa hundumaa keessa jiraataniif; nagaan isiniif haa baayʼatu. Mallattoowwanii fi dinqiiwwan Waaqni Isa Ol Aanaan anaaf hojjete beeksisuun gaarii natti fakkaate. Mallattoowwan isaa akkam guddaadha! Dinqiiwwan isaas akkam jajjaboodha! Mootummaan isaa mootummaa bara baraa ti; mootummaa bulchiinsi isaas dhalootaa hamma dhalootaatti jiraata. Ani Nəbukədənəzar mana koo keessatti boqonnaa keessa ture, mootummaa koo keessattis badhaadhaa ture; ani abjuu na sodaachise tokko arge, yaadawwan siree koo irratti natti dhufan, mulʼattoowwan mataa koos na dhiphisan. Daaniʼel 4:1–5.

Abjuun sun Nebukadnezaar sodaachise, mallattoo abdichaas wangeela bara baraa ergamaa isa jalqabaa kan namoota “Waaqayyoon sodaa” jedhee ajaju agarsiisa.

> Anis ergamaan gara biraa samii gidduutti utuu balali’u nan arge; innis warra lafa irra jiraatanitti, saba hundumaatti, gosoota hundumaatti, afaan hundumaatti, fi uummata hundumaatti lallabuuf wangeela bara baraa qaba ture; sagalee guddaadhaan akkana jedhaa, “Waaqayyoon sodadhaa, ulfina isaas kennaa; yeroo murtii isaa gaheeraatii; isa samii, lafaa, galaanaa, fi burqaawwan bishaanii uume sana waaqeffadhaa.” Mul’ata 14:6, 7.

Wangeelli bara baraa ergaa sadarkaa sadii qabuudha; sadarkaan isaa inni jalqabaa, akkuma ergamaa jalqabaatiin bakka bu’ame, Waaqayyoon sodaachuudha; sadarkaan lammaffaan isa ulfina kennuudha; inni sadaffaan immoo sa’aatii murtii isaa tiin bakka bu’ama. “Ulfinni” amala bakka bu’a; akkasumas seenaa fincila Nimrood keessatti “gad bu’i” inni lammaffaan bakka amala magaalaa sanaa fi gamoo sanaa qorannoon irratti geggeeffameedha. Inni murtii qorannoo ture. Walitti makamni mootummaa fi mootummaa amantii fakkii bineensaa dha; Nimroodis sadarkaa isaa isa lammaffaa keessatti fakkii bineensaa mul’isuutti ture; garuu sadarkaan lammaffaan wangeela bara baraa ulfina amala Waaqayyoo argamsiisa malee kan Nimrood miti.

Набукаднецарын айдас нь эхний шалгалтын бэлгэдэл мөн бөгөөд Вавилоны хоолноос идэхгүй байх Даниелын сонголт ч мөн адил байсан; учир нь Даниел Бурханаас эмээдэг байв. Эхний тэнгэрэлч түүхэнд 1798 онд ирсэн бөгөөд үүний дараа 1840 оны 8 дугаар сарын 11-нд хүч чадлаар эрхжүүлэгдсэн. Набукаднецарын зүүд 1798 онд, төгсгөлийн цаг үед, эхний мэдээ ирснийг тогтоон харуулдаг.

> Ani abjuu tokko arge; innis na sodaachise; yaadni siree koo irratti na yaachise, mulʼanni mataa koos na jeeqe. Kanaaf ani akka ogeeyyiin Baabilon hundinuu fuula koo dura galfaman ajaja baase, hiikkaa abjuu sanaas akka na beeksisan. Ergasii warri falfaltoonni, urjii ilaaltotni, Kaldoonni, fi raajtonni seenan; anis abjuu sana isaanii duratti hime; isaan garuu hiikkaa isaa naaf hin beeksisne. Dhuma irratti garuu Daaniʼel, inni maqaan isaa akka maqaa waaqa koo Belshaazzar jedhamee waamamu, isa keessa hafuuri waaqolii qulqullootaa jiru, fuula koo dura seene; anis isa durattis abjuu sana akkanatti jedhee hime: Yaa Belshaazzar, abbaa falfaltootaa, ani hafuuri waaqolii qulqullootaa si keessa akka jiru, icciitiin tokkollee si akka hin rakkisne waan beekuuf, mulʼata abjuu koo isa ani arge naaf himi, hiikkaa isaa illee naaf ibsi. Daaniʼel 4:5–9.

Dhufaatiin ergaa isa jalqabaa yeroo dhumaa bara 1798tti dhufu, jechuunis kan sodaa Nebukadnezaariin bakka bu’e, yeroo kitaabni Daani’el hiikamuun isaa mul’isa.

> ହେ ଦାନିଏଲ, କିନ୍ତୁ ତୁମେ ଏହି କଥାମାନଙ୍କୁ ବନ୍ଦ କର, ଏବଂ ପୁସ୍ତକଟିକୁ ଶେଷ ସମୟ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ମୁଦ୍ରାଙ୍କିତ କର; ଅନେକେ ଏପଟୁ ସେପଟୁ ଧାଇବେ, ଏବଂ ଜ୍ଞାନ ବୃଦ୍ଧି ପାଇବ। … ଏବଂ ସେ କହିଲେ, ଦାନିଏଲ, ତୁମ ପଥେ ଯାଅ; କାରଣ ଏହି କଥାମାନେ ଶେଷ ସମୟ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ବନ୍ଦ ଓ ମୁଦ୍ରାଙ୍କିତ ଅଛି। ଅନେକେ ଶୁଦ୍ଧ କରାଯିବେ, ଶ୍ୱେତ କରାଯିବେ, ଏବଂ ପରୀକ୍ଷିତ ହେବେ; କିନ୍ତୁ ଦୁଷ୍ଟମାନେ ଦୁଷ୍ଟତା କରିବେ; ଏବଂ ଦୁଷ୍ଟମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରୁ କେହି ବୁଝିବେ ନାହିଁ; କିନ୍ତୁ ଜ୍ଞାନୀମାନେ ବୁଝିବେ। ଦାନିଏଲ 12:4, 9, 10.

Yeroo macaafni Daaniʼel “yeroo dhumaatti” baname, namoonni dabalamuu beekumsaa qorachuuf akka dhufan waamaman; waamichi sunis dhuma irratti garee lamaan waaqeffattootaa uume. Gareen tokko hubachuu hin dandeenye, gareen inni kaan garuu hubachuu dandaʼe. Namoonni ogeeyyii Baabilon, warri “falfaltoota, urjii ilaaltota, Kaldoota, fi raagdotaan” bakka buʼan hubachuu hin dandeenye; Daaniʼel garuu ni hubate. “Namoonni ogeeyyii” Baabilon hubachuu hin dandeenye; kanaafis hamoota bakka buʼu. Daaniʼel immoo ogeeyyii bakka buʼe.

Mata-duree itti aanu keessatti Daani’el boqonnaa afur ni itti fufna.

> “Warri hojii Waaqayyoo irratti amanamoo hin taane qajeelfama irraa hir’ina qabu; kaka’umsi isaanii haala hundumaa keessatti wanta sirrii taʼe filachuuf isaan geessu keessaa miti. Tajaajiltoonni Waaqayyoo yeroo hunda ija Gooftaa isaanii jalatti akka jiran itti dhagaʼamuu qabu. Inni cidha qulqullina cabsee Belshaazaar geggeesse ilaale sun dhaabbilee keenya hundumaa keessatti, kutaa herregaa daldalaa keessatti, bakka hojii dhuunfaa keessattis argama; harki dhiiga hin qabne immoo akkuma murtii sodaachisaa mooticha arrabsaa sana galmeesse sana, dagannaan kee illee dhugumaan galmeessaa jira. Firdiin Belshaazaar jechoota ibiddaan, ‘Ati madaalii keessatti madaalamteerta, hirʼataa taatees argamteerta’ jechuun barreeffame; ati immoo dirqamaalee Waaqayyo siif kenne guutuu yoo dadhabde, firdiin si irratti kennamu isauma sana taʼa.” Messages to Young People, 229.

Back to Articles