Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkoofsa Dhibba Tokkoo fi Sagal-Tama Saddeet

Walga’iinsa Waaqayyoo fi Walsimsiisa Raajii: Shoora 144,000 Qajeelfama Iskaatoloojii Daani’el 11:40 keessatti qabu

Author

Jeff Pippenger

Published

May 1, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Nuti sarara paaphaasummaa, sarara Ripabilikaanummaa gantummaa, sarara Pirootestaantummaa gantummaa, fi sarara nama kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti kaa’aa jirra. Amma yeroo ammaa kana, Kiristoos saba Isaa yeroo lama akka walitti qabuu ibsaa jirra; fakkeenyonni saba Isaa yeroo lammaffaa walitti qabuu agarsiisan hundinuu adeemsa mallattoo xumuraa nama kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii bakka bu’u.

Yommuu mallattoon waaqayyoo sarara haaromsa tokko keessatti gad bu’u, sana booda Gooftaan saba filatamaa walitti qaba; isaanis achii booddee qoramni irratti geggeeffama. Xumura adeemsa qorannoo sana irratti facaatiin ni ta’a; sana booddees Inni saba filatamaa sana yeroo lammaffaatiif walitti qaba, ta’us baayʼeen isaanii adeemsa qorannoo keessatti kufaniif duubatti hafan. Kiristoos cuuphaa Isaa irratti bartoota Isaa walitti qabuu jalqabe, fannoo irrattis bartoonni ni facaʼan. Duʼaa kaʼumsa Isaa booddee, Pentekoostee dura, bartoota Isaa yeroo lammaffaatiif walitti qabe. Sararri kun walitti qabamuun yeroo lammaffaa kun kumaatama dhibba afurtamii afur irratti, seera Dilbataa dura jechuunis isa Pentekoosteedhaan fakkeenfame dura akka raawwatamu adda baase. Fannoon abdii kutannaa tokko agarsiisa; sana boodas walitti qabamuun yeroo lammaffaa ni dhufa.

Walittiinsa lammaffaan fannifamuu booddee yeroo Kiristoos erga duʼaa kaʼee booda Abbaa Isaa wajjin wal arguudhaa gad buʼetti jalqabe. Yommuu mallattoon Waaqayyummaa gad buʼu, sabni Waaqayyoo ergaa sana nyaachuu qabu; Kiristoosis erga gad buʼee booddee bartoota wajjin nyaate.

> Inni yeroo inni isaanii wajjin maaddii irra taaʼetti, inni buddeena fuudhee eebbise; caccabsee isaaniifis kenne. Ijji isaaniis baname; isaanis isa ni beekan; innis ija isaanii duraa bade. Luqaas 24:30, 31.

Walga’ii lammaffaa isa lammaffaatti erga fannoo booddee Kiristoos Hafuura Qulqulluu bartoota Isaa irratti “hafuure.”

> “Kiristoos bartoota isaa irratti Hafuura Qulqulluu afuufuun, nagaa isaas isaaniif kennuun, roobni baay’inaan Guyyaa Phenixxiroosxee irratti kennamu dura akka copha muraasaatti ture.” Spirit of Prophecy, volume 3, 243.

Walga’ii lammaffaa Ebla 19, 1844 booda taasifame keessatti, Kiristoos dogoggora bara 1843 irraa harka Isaa kaase.

> “Warri amanamoo, abdii kutatan warri sun, maaliif Gooftaan isaanii akka hin dhufne hubachuu hin dandeenye turan, dukkana keessatti hin hafne. Ammas gara Macaafa Qulqulluu isaaniitti qajeelfamanii yeroo raajii qorachuuf deeman. Harki Gooftaa lakkoofsota sana irraa kaafame, dogoggorris ibsame. Isaanis yeroo raajii sun hanga 1844tti akka gaʼan argan; ragaan inni isaanii yeroo raajii sun bara 1843tti xumuramu jedhaniin dhiheessan sunuma, akka inni bara 1844tti xumuramu mirkaneesse.” Early Writings, 237.

Yeroo abdii cituu sana ergamaan lammaffaan “barreeffama harka isaa keessa qabuun” buʼe.

> “Ergamichi guddaan kan biraan gara lafaatti bu’uuf hojii irra oolche. Yesus harka isaa keessa barreeffama tokko kaa’e; inni gara lafaatti yeroo dhufe, ‘Baabilon kufteetti, kufteetti’ jedhee iyyate.” Early Writings, 247.

Adeemsi qorannoo inni dhufaatii ergamaa lammaffaatiin jalqabame, yeroo Exeter camp meetingitti Hafuurri Qulqulluun dhangala’ee fi ergaan akka dambalii galaanaa guddaadhaan deemeetti xumurame. Adeemsi qorannoo sun, yeroo xumuraa hanga dhangala’uu Hafuura Qulqulluu guyyaa Phentheqostee geessutti, bara fannoo booddee ifatti adda baafamee ibsame; yeroon sun yeroo guyyoota shantamaa, isa immoo yeroo guyyoota afurtamaa fi itti aansuudhaan yeroo guyyoota kudhanii irraa ijaarameen dura buufamee ture; kunis Phentheqostee irratti xumurame.

> “Uummanni Waaqayyoo kadhannaa keessatti yeroo hundumaa gara isaatti ol hiiqamanii gaʼuu qabu. Barattoonni duraa kadhannaa cimaa keessatti guyyoota kudhan erga dabarsanii booddee, erga garaagarummaan hundi irraa fagaatee, isaanis qorannaa garaa gadi fagoo keessatti, akkasumas cubbuu isaanii himachuu fi irraa deebiʼuu keessatti, akkasumas tokkummaa qulqulluu keessatti walitti dhiyaachuu keessatti tokko taʼanii booda, Hafuurri Qulqulluun isaan irra buʼe, waadaan Kiristoosis raawwatame. Buʼaan Hafuuricha Qulqulluu isa dinqisiisaa taʼe tokko ni dhufe. Tasuma, sagaleen akka qilleensa jabaa fi saffisaa irraa fakkaatu tokko samii irraa dhufe, mana isaan keessa taaʼan hundas ni guute. ‘Guyyaa sanauma lubbuun gara kuma sadii taʼan isaanitti dabalamaniiru.’ Review and Herald, March 11, 1909.

Guyyaa afurtama sana keessatti Kiristoos bartoota isaa barsiisaa argamee ture; sana booddees ol ba’e. Guyyaawwan kudhan kanneen itti aanan dhangala’aa Ayyaana Qulqulluu kan Pentekostee dura yeroo qophii turan. Guyyaawwan afurtama barsiisa kan fannoo booddee dhufan Ebla 19, 1844 irraa jalqabee hanga jalqaba walga’ii qubsumaa Exeter kan Hagayya 12, 1844tti sirriitti wal simatu. Guyyaawwan kudhan kan Pentekostee dura turan immoo Hagayya 12 hanga 17, 1844tti argaman bakka bu’u; yeroo sana Millerootni ergaa Iyyannoo Halkan Walakkaa kan Samuel Snow fide irratti tokkummaa isaanii gonfatan. Walga’ii qubsumaa sana keessatti gareewwan lama mul’atan; xumura walga’ichaas irratti garee tokko qofa dhangala’aa Pentekostee fudhate. Yeroo sana keessatti, isa guyyaawwan afurtamaan bakka bu’ame keessatti, gareen tokko barsiisa sana fudhate; gareen kaan immoo barsiisa sana dide. Yommuu Iyyannoon Halkan Walakkaa dhufe, gareen tokko zayitii qaba ture; kaan garuu hin qabne.

> “‘ကြင်ဖော်သတို့သားသည် နှေးကွေးနေစဉ်တွင်၊ သူတို့အားလုံးသည် အိပ်ငိုက်၍ အိပ်ပျော်ကြ၏။’ ကြင်ဖော်သတို့သား၏ နှေးကွေးခြင်းသည် သခင်ဘုရားကို မျှော်လင့်ခဲ့သော အချိန်ကာလ၏ ကုန်လွန်သွားခြင်း၊ မျှော်လင့်ပျက်ကွက်မှု၊ ထို့ပြင် နှောင့်နှေးသကဲ့သို့ ထင်ရခြင်းကို ကိုယ်စားပြုသည်။ မသေချာမရေရာသော ဤကာလအတွင်း၌ အပေါ်ယံသဘောရှိ၍ စိတ်မပြတ်သားသောသူတို့၏ စိတ်ဝင်စားမှုသည် မကြာမီ လျော့နည်းတုန်လှုပ်လာပြီး၊ သူတို့၏ ကြိုးပမ်းအားထုတ်မှုများလည်း လျော့ရဲလာကြသည်။ သို့ရာတွင် မိမိတို့၏ ယုံကြည်ခြင်းကို သမ္မာကျမ်းစာအပေါ် ကိုယ်ပိုင်အသိပညာအခြေခံ၍ တည်ဆောက်ထားသောသူတို့မှာ စိတ်ပျက်စရာလှိုင်းလုံးများက မဆေးကြောဖယ်ရှားနိုင်သော ကျောက်ဆောင်တစ်လုံးကို မိမိတို့၏ ခြေအောက်၌ ရရှိထားကြသည်။ ‘သူတို့အားလုံးသည် အိပ်ငိုက်၍ အိပ်ပျော်ကြ၏’ ဟူသည်မှာ၊ လူတစ်စုသည် မသိမသာဂရုမစိုက်ခြင်းနှင့် မိမိတို့၏ ယုံကြည်ခြင်းကို စွန့်လွှတ်ခြင်း၌ ဖြစ်နေကြပြီး၊ အခြားလူတစ်စုမှာ ပိုမိုရှင်းလင်းသော အလင်းကို ပေးအပ်မည့်အချိန်အထိ စိတ်ရှည်စွာ စောင့်မျှော်နေကြခြင်းကို ဆိုလိုသည်။ သို့သော် စမ်းသပ်ခြင်း၏ ညအတွင်း၌ နောက်ဆုံးဖော်ပြထားသော အုပ်စုသည်လည်း မိမိတို့၏ အားသန်မှုနှင့် ဆည်းကပ်မှုကို တစ်စိတ်တစ်ပိုင်းအားဖြင့် ဆုံးရှုံးသကဲ့သို့ ထင်ရသည်။ စိတ်မပြတ်သားသူနှင့် အပေါ်ယံသဘောရှိသူတို့သည် မိမိတို့၏ ညီအစ်ကိုတို့၏ ယုံကြည်ခြင်းအပေါ် မူတည်မနေနိုင်တော့ကြ။ တစ်ဦးချင်းစီသည် မိမိအတွက် မိမိ ရပ်တည်ရမည်၊ သို့မဟုတ် လဲကျရမည်ဖြစ်သည်။” The Great Controversy, 395.

Guyyoota kudhan sana Ayyaana Phenixxeqosxeetti geessu duraa fi yeroo walga’ii kaampii Exeter keessatti, Kiristoos uummata Isaa ergaa Isaa gara biyya lafaatti baasu isaanii dura yeroo lammaffaaf walitti qabe. Yommuu ergamaan sadaffaan Onkoloolessa 22, 1844 irratti bu’e, bushaayeen xinnoon sun ammas abdii kutatees bittinnaa’e, garuu Kiristoos uummata Isaa gara Iddoo Hundumaa Caalaa Qulqulluutti geggeessaa turetti, yeroo barsiisaa tokko Onkoloolessa 22, 1844 irraa eegale. Bara 1849 keessatti, Gooftaan warra Inni abdii kutuu Eebril 19 fi Onkoloolessa 22, 1844 keessaa walitti qabee ture sana irra deebi’ee walitti qabuu dhaaf harka Isaa yeroo lammaffaaf diriirse.

Bara 1844tti, qajeelfamni isaa ergaa ergamaan sadaffaan yeroo inni gad buʼetti harka isaa keessa qabu ilaalchisee ture; garuu “yeroo shakkii fi mootummaa dhabuu” jechuun ni waamamu kan abdii guddaan diigamee booda dhufe keessatti, namoonni baayʼeen karaa isaanii irraa goran. Bara 1849tti, hojii bushaayee xinnoo bittinnaaʼe walitti qabuu jalqabame; garuu waan seenaa sanaan agarsiifame moʼamuu bara 1863, fi Kaadesh isa jalqabaa Israaʼel ammayyaa ture. Injifannoon fuulduraa dhibba afurtamii afur kuma isaanii fi hojii isaanii Kaadesh isa lammaffaatti raawwatamu ni tursiifame.

Yeroo Gooftaan Fulbaana 11, 2001 irratti gad buʼe, inni saba isaa warra bara dhumaa walitti qabe, nyaata isaa hafuuraa akka nyaatan isaaniif kenne, yeroo roobni boodaa facaafamuu jalqabetti Hafuura isaa saba sana irratti afuufe; akkasumas adeemsa qormaataa tokko kan Adoolessa 18, 2020tti geesse jalqabe; yeroo sanatti sabni isaa warri bara dhumaa abdii kutatanii bittinnaaʼan. Isaan guyyoota sadii fi walakkaaf karaa irratti duʼanii turan. Guyyoonni sadii fi walakkaan sunis, yeroo Kiristoositti ture guyyaa afurtamaa sunis, lafa onaas agarsiisu. Kunis yeroo Eebila 19, 1844 irraa hamma Hagayya 12, 1844tti, akkasumas yeroo Onkololeessa 22, 1844 irraa hamma 1849tti tureen bakka buʼameera.

Bitootee bara 2023 irraa eegalee hamma seera Dilbataa, jechuunis guyyoota kudhan Pentekostee dura turanitti, walga’iin kaampii Ekseteritti gaggeeffame keessaa Hagayya 12 irraa jalqabee hanga Hagayya 17 tti, akkasumas yeroo 1849 irraa eegalee hamma 1863 tti, hundi isaanii walii wajjin wal-simatu. Isaan kun yeroo walitti qabama lammaffaa saba Waaqayyoo warra bara dhumaa agarsiisu. Yeroon abdii kutannaa irraa eegalee hamma dhangala’ina Hafuura Qulqulluutiitti jiru yeroo adda addaa lamaatti qoodama.

Seenaa dhokataa keeyyata afurtamaa boqonnaa kudha tokkoo Daniel keessatti sararri Pirootestaantummaa gantummaa (waldaa maqaa qofaa), sararri Adveentizimii Torban keessaa Laa’odiiqeyaa (Adveentizimii maqaa qofaa), sararri Kaatolikummaa, fi sararri Pirootestaantummaa dhugaa hundinuu bakka bu’anii jiru. Sararoonni afur sun Pirootestaantummaa dhugaa walitti bu’iinsa keessatti tokkummaa sadii of keessaa qabu jechuunis jawwee (Yihudaa), bineensicha (Kaatolikummaa), fi raajii sobaa (Pirootestaantummaa gantummaa) wajjin agarsiisu.

Seenaa dhokataa sanauma keessatti sararri Republikaanummaa gantuu taʼe illee ni ibsama. Sarara sana keessatti wal-mormiin gidduu paartii Demokratotaa (bofa guddaa) fi paartii Republikaanotaa (fakkii bineensichaa) jiru ni agarsiifama. Paartiin Republikaanotaa fakkii bineensichaaf uumuutti dura buʼuu qaba; akkas gochuudhaanis amala raajii bineensichaa (papasummaa) mulʼisa. Dubbii Waaqayyoo keessatti papasummaan, inni mootii kaabaa taʼee fi akkasumas bineensicha taʼe, tajaajila raawwateef jechuunis akka meeshaa murtii Waaqayyootti itti fayyadameef badhaasaatti Gibxi (bofa guddaa) ni argata.

> Yaa ilma namaa, Nebukadnezaar mootiin Baabilon loltoota isaa Tiiroos irratti hojii guddaa akka hojjetan godhe; mataan hundinuu cal’eera, gateettiin hundinuus haragni irraa luqqa’eera; taʼus hojii Tiiroos irratti isheen hojjetameef inni yookaan loltoonni isaa mindaa hin arganne. Kanaafuu Waaqayyo Gooftaan akkana jedha; Kunoo, ani biyya Gibxii Nebukadnezaar mootii Baabiloniif nan kenna; innis baayʼina ishee ni fudhata, boojiʼamtee irraa ni saamata, irraa ni butata; kunis loltoota isaatiif mindaa taʼa. Ani biyya Gibxii hojii inni ishee irratti hojjeteef isaaf kenneera, sababni isaas isaan anaaf hojjetaniiru, jedha Waaqayyo Gooftaan. Guyyaa sanatti ani gaanfa mootummaa mana Israaʼel akka biqilu nan godha; siifis gidduu isaanii keessatti afaan banamuu nan kenna; isaanis akka ani Waaqayyo taʼe ni beeku. Hisqiʼeel 29:18–21.

Nebukadnezzar inni kutaa kanaa keessatti mootii kaabaa taʼe, akka gatii hojii isaatti biyya Gibxii ni argata; kunis guyyoota dhumaa keessatti pappeessummaan biyya Gibxii, jechuunis jawwee sana, jechuunis mootota kurnan sana, Dhaabbata Mootummoota Gamtoomanii sana, warri mootummaa isaanii isa torbaffaa yeroo gabaabaadhaaf bineensichaaf kennuuf walii galan, akka isaaf kennamu agarsiisa.

> “Gaaffii kudhan kan ati bineensicha irratti argite sun sagaagaltittii ni jibbu; isheen akka onaa fi qullaa taatu ni godhu; foon ishees ni nyaatu; ibiddaanis ishee ni gubu. Waaqayyo dubbii Waaqayyoo hamma raawwatamutti fedha isaa raawwachuuf, walii galanii mootummaa isaanii bineensichatti akka kennaniif, yaada sana garaa isaanii keessa kaaʼeera.” Mul’ata Yohaannis 17:16, 17.

Kaffaltiin raajii kunis akkasuma Daniel boqonnaa kudha tokko, lakkoofsa afurtamii lama keessatti bakka bu’a.

> Innisis biyyoota irrattis harka isaa ni diriirsa; lafti Gibxisis hin miliqxu. Daani’el 11:42.

Phaaphaasummaan yeroon bokkaa boodaa keessatti humna jawwee irratti moo’a; jechuunis kaffaltiin kun guyyaa Waaqayyo “gaanfa mana Israa’el akka biqilu taasisu” keessatti raawwatama. Bokkaan sun kan Israa’el Waaqayyoo akka biqilu taasisuudha; guyyaan sunis guyyaa bubbee bahaatii kan ture Fulbaana 11, 2001 jalqabe.

> Warri Yaaqoob irraa dhufan hundinuu hidda ni qabatu; Israa’el ni daraara, ni biqila, ijaanis fuula biyya lafaa hundumaa ni guuta. Inni akkuma warra isa rukutan rukuteetti isa rukutee? Yookaan akkuma warra isaatiin ajjeefaman qalamanitti inni qalamee? Safaraan, yeroo inni dagaagee ba’utti, isa wajjin ni falmita; guyyaa bubbee ba’aatiin bubbee isaa jabaataa ni dhowwa. Kanaaf yakki Yaaqoob kanaan ni qulqulleeffama; cubbuu isaa irraa kaasuuf ijaan hundinuu kana qofa: yeroo inni dhagoota iddoo aarsaawwan hundumaa akka dhagoota choqee caccabanii ta’utti godhu, bosona waaqeffannaa fi fakkeenyonni ni dhaabatan. Isaayaas 27:6–9.

Yeroo bokkaan boodaa dhangalaafamaa jirutti Gibxiin bineensa paaphaasaaf kennamti. Bokkaan boodaa yeroo qilleensi bahaa, kan Islaamummaa badiisa sadaffaa bakka buʼu, Fulbaana 11, 2001 irratti “dhaabame,” yookaan uggurame, faccisuun jalqabe. Sana booda roobni sun yeroo isaanii daraaraa jalqabanitti Israaʼel irratti madaalamee, (faccifamee) jalqabe. Seera Dilbataa irratti, yeroo badiisi sadaffaan deebiʼee dhufutti, bokkaan boodaa madaa malee dhangalaafama. Fulbaana 11, 2001 fi seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu gidduutti “hammeenyi Yaaqoob” qulqulleeffama; jechi Ibrootaa “qulqulleeffama” jedhu immoo “araaramame” jechuudha. Seera Dilbataa irratti, bineensi paaphaasaa Gibxi (bofa guddicha) ni argata; mootonni kudhan sun fakkii bineensichaa addunyaa guutuu irratti ijaaruudhaan paaphaasii wajjin ejja hafuuraa raawwatu.

Seera Dilbata Sanbataa dura, yeroo mallattoo warra dhibba tokkoo fi afurtamii afur kumaatti kennamu keessatti, gaangiin mootummaa Rippabilikaanaa gantuu taʼe, gaangii Pirotestaantii gantuu taʼe wajjin bineensichaaf fakkii uuma; sarara raajii sana keessattis paartiin Rippabilikaanaa paartii Dimookraatawaa irratti mooʼata; sababiin isaas paartiin Dimookraatawaa humna jawwee taʼe, paartiin Rippabilikaanaas humna fakkii papasii uumu waan taʼeef.

Seenaa raajii bineensa lafaa keessatti xumuriin paartii Demokraatawaa fi xumuriin paartii Riphaabilikaanaa adda baafameera. Paartileen lamaan kun gaanfa Riphaabilikaanizimii ijaaru; garuu isaan wal’aansoo keessaa kan seenaa bineensa lafaa guutuu keessa darbu mul’isu. Gaanfi sun (Riphaabilikaanii) microcosmii keessaa gaanfota lamaan bineensa lafaa of keessaa qaba.

Mirkaneffannaa mootummaa Meedotaa fi Faaresotaa keessatti, gaangen inni dhumaa ol kaʼe isa kaan caalaa ol dheeraa ture; akkasumas paartiin Dimookraatikii seenaa Ameerikaa keessatti jalqabatti jalqabe, garuu dhuma irratti paartiin Riippaabilikaanii ol kaʼee paartii Dimookraatikii irratti moʼatee ni injifata. Seenaa rooba boodaa, isa Fulbaana 11, 2001 irratti jalqabe keessatti, Dimookraatonni addunyaa-bulchitoota taʼan, kan kaka’umsa bineensa guddaa irraa argatan, boolla gad fagoo Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessaa ol kaʼanii filannoo bara 2020 saamudhaan Riippaabilikaanota ajjeesan. Waraanni isaanii Trump (fi Riippaabilikaanota) irratti geggeessan yeroo inni bara 2015tti dorgommii isaa labsate jalqabe; sana irraa kaasee immoo caalaatti jabaachaa qofa deeme.

Yommuu Dimookraatonni filannoo bara 2020 saamanii, achiis Qormaata Pelosi dhaaban; garuu yeroo Trump duula isaa sadaffaa bara 2022 keessa beeksisetti, sodaan Dimookraatota irratti buʼe, dheekkamsi isaaniis caalaatti dabale; achiis yeroo isaanii gabaabaa akka taʼe waan beekaniif, dheekkamsa guddaadhaan Trump fi deeggertoota isaa irratti kaʼan. Isaan duʼa isaa irratti gammadan; garuu yeroo inni kaʼee dhaabate, sodaan guddaan isaan irratti buʼe.

> Yommuu isaan dhugaa baʼumsaa isaanii xumuran, bineensi boolla gadii fagoo keessaa ol baʼu isaan irratti waraana ni kaasa; isaanis ni moʼa, ni ajjeesas. Reeffi isaanii immoo karaa magaalattii guddoo irra ni ciisa; isheenis hiika hafuuraatiin Sodoomii fi Gibxi jedhamee waamti, iddoo Gooftaan keenya itti fannifames. Namoonni saba keessaa, gosoota keessaa, afaanota keessaa, fi mootummaa keessaa reeffa isaanii guyyoota sadii fi walakkaa ni argu; reeffi isaanii awwaalchatti akka hin galchine immoo hin eeyyaman. Warri lafa irra jiraatanis isaanitti ni gammadu, ni ililchu, kennaas waliif ni ergu; sababni isaas raajonni lamaan kun warra lafa irra jiraatan dhiphisanii turan. Guyyoota sadii fi walakkaa booddee garuu Hafuurri jireenyaa Waaqayyo irraa dhufe isaan keessa seene; isaanis miilla isaanii irra ni dhaabatan; warra isaan argan irrattis sodaan guddaan ni buʼe. Mulʼata Yohaannis 11:7–11.

Yeroon yeroo dhuma paartii Dimokraatawaa adda baasu, eebba aangoo Biden kan bara 2021 irraa jalqabee hanga eebba aangoo Trump kan bara 2025 tti dha. Yeroon sun Mana Murtii Pelosi jedhamanii jalqabe; isaanis hundumatti Heera mootummaa kan cabsan, guutummaattis amaloota siyaasaa qofa kan qaban turan. Seenaa sun, yeroo dhumaa bara 1989 irraa eegalee hanga pirezidaantii jahaffaa duʼa isaa bakka buʼutti, achiis hanga pirezidaantii saddeettaffaa warra torban keessaa taʼeetti geessu, qormaatawwan siyaasaa (Mana Murtii Pelosi) tiin jalqaba; akkasumas inni duʼa paartii Dimokraatawaa fi marsaa lammaffaa Mana Murtii Pelosi jedhamaniin xumurama, yeroo kaayyoon isaanii siyaasa keessatti faallaa isaanii irratti deebifamu.

Fakkeenyi seenaa sanaa mul’ata Yohaannis boqonnaa kudha tokko keessa jira; kunis guutummaa isaa isa jalqabaa Kacaasa Faransaay keessatti argate. Kacaasni Faransaay fakkeenya seenaa beekamaa waraana siyaasaa gosa giilotiinii ti; kunis paartiin mootummaa tokko mootummaa biroo ajjeesuu, achiis humni mootummaa isuma sanaa ofii isaanii fonqolcha’anii ari’atamuu fi cunqurfamuu agarsiisa.

Yeroon eebbifamuu Bidenii fi Qorannowwan Pelosi irraa jalqabee, hanga eebbifamuu Trump yeroo lammaffaatti fi Qorannowwan Pelosi garagalchuu isaatti geessu, xumura paartii Democratic agarsiisa; akkasumas yeroo Trump hojii irra oolmaa ajajawwan raawwachiiftuu tuuta tokkoo, kan Seerota Alien and Sedition Acts tiin fakkeenfaman, irra deebiʼee raawwatu ni adda baasa. Hojii irra oolmaan ajajawwan raawwachiiftuu sanaa Qorannowwan Pelosi yeroo lammaffaa ni jalqaba, akkasumas yeroo fakkeenyi bineensaa dhugumaan jalqabamu jalqaba ni adda baasa. Yeroon sun labsii seera Dilbataa irratti raawwatamutti xumurama; kanaafuu, yeroon sun ajajawwan raawwachiiftuu Seerota Alien and Sedition Acts wajjin wal qixxaatan jalqabee, seera Dilbataatiin xumurama. Achi irratti paartiin Republican ni xumurama.

Yeroon lamaan xumura paartii Dimookraatawaa sanaa fi itti aansuun paartii Riippabiliikaanii bakka bu’an lamaan iyyuu raajiidhaan walitti hidhatanii jiru; akkasumas bara 1776 irraa kaasee hamma 1798tti turte, waggoota digdamii lamaa ta’een bakka bu’aniiru. Yeroon sun mallattoolee karaa sadii qaba; Barsiisa Walabummaa bara 1776, waggaa kudha sadii booda Heera Mootummaa, achi boodaan immoo Seerota Aliens fi Sedition bara 1798. Mallattooleen karaa sadan sun sarara paartilee Dimookraatawaa fi Riippabiliikaanii keessatti raawwii isaanii argatu; ta’us, hojii irra oolmaan mallattoo karaa lammaffaa fi sadaffaa sarara tokkoon tokkoon keessatti bakka adda addaa irratti argama.

Maqaa kanaa fi raawwii isaanii barruu itti aanu keessatti ni ibsina.

> “Paartiin lama qofa jiru; Seexanni humna isaa jal’aa fi gowwoomsaa ta’een hojjeta, dogoggora cimaadhaanis warra dhugaa keessa hin jiraanne hundumaa ni qabata; isaanis gurra isaanii dhugaadhaa deebisanii gara durdurii sobaatti garagalan. Seexanni mataan isaa iyyuu dhugaa keessa hin jiraanne; inni iccitii jal’inaa ti. Haxxummaa isaatiin dogoggora isaa lubbuu balleessuuf ta’an irratti bifa dhugaatti fakkaatu ni kenna. Kana keessa humni isaanii ittiin gowwoomsan jira. Sababni Hafuuraan Dubbatamuu, Theosophy, fi gowwoomsawwan isaanii fakkaatan humna akkasii sammuu namootaa irratti argatanif, isaan soba dhugaa fakkeessanii dhihaataniidha. Kana keessa hojii ogummaa guutuu Seexanaa jira. Inni akka Fayyisaa namaatti, akka tola-ooltuu sanyii namaatti of fakkeessa; akkasumaanis salphaatti warra isaa rukutamoo ta’an gara badiisaatti harkisa.

> “Nuti Dubbii Waaqayyoo keessatti akka eegumsi rafuu hin beekne gatiin nagaa taʼe nutti akeekkachiifameera. Karaa qajeelaa dhugaa fi qajeelummaa qofaan humna qoree sanaa jalaa baʼuu dandeenya. Garuu addunyaan kiyyoo keessatti qabamteetti. Kaayyoo isaa raawwachuuf karooraa fi mala lakkoofsa hin qabne qopheessuu keessatti ogummaan mootummaa Seexanaa hojii irra oola. Dhoksaa fakkeessuun isa biratti ogummaa guddaa taʼeera; inni fakkaattii ergamaa ifaa uffatee hojjeta. Xaxaa isaa addunyaa seeraawwan sobaa fi badiisa fidan, fuula isaanii irratti fakkaattii gaarummaa dhugaa baatan, isaaniin xureessuuf qopheesse ija Waaqayyoo qofatu hubata. Inni bilisummaa amantii daangeessuuf, akkasumas addunyaa amantii keessatti gosa garbummaa tokko fiduuf hojjeta. Tokkummaaleen, dhaabbileen, yoo humna Waaqayyootiin hin eegamin, namoota toʼannaa namootaa jala galchuuf qajeelfama Seexanaa jalatti ni hojjetu; gowwoomsii fi haxxummaanis akka hinaaffaa dhugaaf, akkasumas mootummaa Waaqayyoo guddifachuuf taʼeetti fakkaata ni qabaata. Wanni hojii keenya keessatti akka guyyaa ifaatti ifa hin taane kamiyyuu, mala mootummaa hamaa sanaa keessaa dha. Maloonni isaa warra dhugaa guddifame qabna jechuun of himatan, jechuunis Seventh Day Adventists gidduuttis hojii irra oolu.”

> “Yoo namoonni akeekkachiisa Waaqayyo isaanii ergu dura dhaabbatan, isaan hammina keessatti illee geggeessitoota ta’u; namoonni akkasiin mirga addaa kan Waaqayyoo ta’e hojii irra oolchuuf of kaa’u—sammuu namootaa to’achuuf waan Waaqayyo mataan isaa illee hin goone gochuuf ija jabatu. Isaan malaa fi karoora ofii isaanii galchuu, akkasumas hubannoo isaanii isa dogoggoraa waa’ee Waaqayyoo qabaniin, amantii warra kaanii dhugaa irratti laaffisu, seera sobaa immoo kan akka raacitii ta’ee dhaabbilee keenya fi waldoota keenya faaluu fi mancaasu galchu. Wanti yaada namni qajeelummaa, haqaa walqixxummaa, fi murtii loogii hin qabne irratti qabu gadi buusu kam iyyuu, mala yookaan ajaja ergamtoota Waaqayyoo isa nama ta’an sammuu namootaa jala galchu kam iyyuu, amantii isaanii Waaqayyo irratti hanqisa; inni lubbuu Waaqayyoo irraa adda baasa, sababni isaas karaa amanamummaa cimaa fi qajeelummaa irraa nama jallisa.”

> “ᱤᱥᱚᱨ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱫᱚ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱠᱚᱱᱚ ᱚᱱᱠᱟ ᱡᱚᱛᱚ ᱡᱚᱱᱛᱨ ᱵᱟᱭ ᱥᱟᱹᱨᱤᱭᱟᱹᱣᱟ ᱡᱟᱦᱟᱸᱨᱮ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱦᱚᱯᱚᱱ ᱛᱮ ᱟᱞᱯᱚ ᱢᱟᱹᱛᱨᱟ ᱨᱮᱦᱚᱸ ᱟᱯᱱᱟᱨ ᱥᱟᱱᱟᱝ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱪᱮᱛᱟᱱ ᱨᱮ ᱨᱟᱡ ᱠᱚᱨᱮ ᱟᱨ ᱵᱟᱝᱠᱚ ᱡᱚᱨᱡᱚᱝᱟ। ᱯᱟᱯᱤᱭᱟᱹ ᱢᱟᱱᱣᱟᱠ ᱢᱤᱫ ᱮᱥᱠᱟᱨ ᱟᱥᱨᱟ ᱫᱚ ᱡᱤᱥᱩ ᱫᱚᱦᱚᱭ ᱧᱮᱞ ᱟᱨ ᱩᱱᱤᱜᱮ ᱮᱥᱠᱟᱨ ᱩᱫᱷᱟᱹᱨᱤᱭᱟᱹ ᱞᱮᱠᱟᱛᱮ ᱥᱟᱵ ᱨᱮᱥᱤᱵ ᱠᱚᱨᱟ। ᱡᱮᱛᱮᱫ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱮᱴᱟᱜ ᱢᱟᱱᱣᱟᱠ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱞᱚᱦᱟ ᱥᱟᱥᱚᱱ ᱵᱟᱱᱟᱣ ᱮᱦᱚᱵᱟ, ᱡᱮᱛᱮᱫ ᱩᱱᱤ ᱟᱡ ᱢᱚᱱ ᱮᱢ ᱛᱮ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱥᱟᱡᱟᱣ ᱟᱨ ᱪᱟᱞᱟᱣ ᱮᱦᱚᱵᱟ, ᱩᱱᱤ ᱤᱥᱚᱨᱠᱮ ᱚᱥᱚᱢᱢᱟᱱ ᱮᱢᱟᱭ, ᱟᱨ ᱟᱯᱱᱟᱨ ᱡᱤᱣᱤ ᱟᱨ ᱟᱯᱱᱟᱨ ᱦᱟᱜᱟ ᱢᱤᱥᱮᱨᱟᱠ ᱡᱤᱣᱤᱠᱚ ᱵᱤᱯᱚᱫ ᱨᱮ ᱫᱚᱦᱚᱭᱟ। ᱯᱟᱯᱤᱭᱟᱹ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱟᱥᱨᱟ ᱟᱨ ᱫᱷᱟᱨᱢᱤᱠᱛᱟ ᱢᱤᱫ ᱮᱥᱠᱟᱨ ᱤᱥᱚᱨ ᱨᱮᱜᱮ ᱧᱟᱢ ᱫᱟᱲᱮᱭᱟ; ᱟᱨ ᱠᱚᱱᱚ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱟᱨ ᱫᱷᱟᱨᱢᱤᱠ ᱵᱟᱝ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱫᱤᱱ ᱫᱚ ᱩᱱᱤ ᱤᱥᱚᱨ ᱨᱮ ᱵᱤᱥᱣᱟᱥ ᱦᱚᱭᱚᱜᱼᱟ, ᱟᱨ ᱩᱱᱤ ᱥᱟᱶ ᱡᱤᱣᱤᱛ ᱡᱚᱲᱟᱣ ᱧᱟᱢ ᱦᱚᱞᱰ ᱮ ᱛᱟᱦᱮᱭᱟ। ᱢᱟᱠᱷᱟ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱢᱤᱫ ᱵᱟᱦᱟ ᱫᱚ ᱫᱷᱟᱨᱛᱤ ᱨᱮ ᱟᱯᱱᱟᱨ ᱨᱩᱴ ᱛᱟᱦᱮᱱ ᱪᱟᱦᱤᱭᱟ; ᱩᱱᱤᱠᱮ ᱦᱚᱭ, ᱥᱤᱥᱤᱨ, ᱡᱟᱲ, ᱟᱨ ᱥᱤᱱᱟᱹ ᱪᱟᱦᱤᱭᱟ। ᱚᱱᱟ ᱥᱩᱵᱤᱫᱷᱟ ᱠᱚ ᱧᱟᱢ ᱩᱛᱟᱹᱨ ᱨᱮᱜᱮ ᱩᱱᱤ ᱯᱷᱩᱞᱩᱝᱟ, ᱟᱨ ᱡᱚᱛᱚ ᱠᱚ ᱤᱥᱚᱨ ᱠᱷᱚᱱ ᱦᱚᱭᱚᱜᱼᱟ। ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱠᱚ ᱦᱚᱸ ᱚᱱᱠᱟᱜᱮ। ᱟᱞᱮ ᱤᱥᱚᱨ ᱠᱷᱚᱱ ᱚᱱᱟ ᱧᱟᱢᱼᱟᱞᱮ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱡᱤᱣᱤ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱡᱤᱣᱚᱱ ᱥᱮᱣᱟ ᱮᱢᱟᱭ। ᱟᱞᱮ ᱪᱮᱛᱟᱣ ᱮᱢᱟᱠᱟᱱᱟ ᱡᱮ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱨᱮ ᱟᱞᱮ ᱵᱷᱚᱨᱚᱥᱟ ᱵᱟᱝ ᱠᱚᱨᱟ, ᱟᱨ ᱥᱟᱹᱨ ᱥᱟᱸᱜᱤᱱ ᱠᱮ ᱟᱯᱱᱟᱨ ᱵᱟᱦᱩ ᱵᱟᱭ ᱵᱟᱱᱟᱣᱟ। ᱡᱟᱦᱟᱸᱭ ᱠᱚ ᱚᱱᱟ ᱠᱚᱨᱟ, ᱩᱱᱠᱩ ᱥᱟᱱᱟᱢ ᱞᱟᱹᱱᱚᱛ ᱩᱪᱟᱹᱨ ᱮᱢᱟᱠᱟᱱᱟ।” The 1888 Materials, 1432–1434.

Back to Articles