Article

# Kitaaba Daani’eel - Lakkofsa Soddoma-Saddeet

Mul’isa Caalu Dhangalaasuun: Abjuu Raajii William Millerii fi Deebisanii Dhugaa Ijaaruu

Author

Jeff Pippenger

Published

January 2, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Abjuu Miilarii keessatti harki hin mul’anne tokko saanduqa tokko isaaf erge. Abjuu isaa keessatti, inni safartuu saanduqichaa akka “iskweera ja’a” fi “iinchii kudhan” taʼe akka hubatu ni geggeeffame. Kudhan baay’ifamee ja’aan iskuweerii taʼuun dhibba sadii fi jaatama, jechuunis guyyoota waggaa raajii tokko bakka buʼu, argamsiisa. Miilariin saanduqa ergaa inni lallabuu qabu of keessaa qabu tokko ni argate; ergaan inni lallabuu qabu immoo buʼuura qajeelfama guyyichi tokko raajii Macaafa Qulqulluu keessatti waggaa tokko bakka buʼu jedhu irratti hundaaʼe ture. Saanduqichi Macaafa Qulqulluu ture; Miilariif immoo Macaafni Qulqulluun safartuu qajeelfama “guyyaa tokko waggaa tokkoof” jedhamu kan raajii Macaafa Qulqulluu keessatti ilaalamuu qabu ture.

> “Dubbii Waaqayyoo wajjin wal qabatee furtuu saanduqa gatii guddaa sana nuuf banu tokko jira; innis quufa fi gammachuu keenyaaf. Ani ifa irraa falla tokkoof illee galateeffadha. Gara fuulduraatti, muuxannoowwan amma nuuf baay’ee iccitii fakkaatan ni ibsamu. Muuxannoowwan tokko tokko immoo, hamma guutummaatti hubachuu dadhabnu taʼa; kunis hamma qaamni duʼa qabeessi kun duʼa hin qabne uffatutti.” Manuscript Releases, volume 17, 261.

Abjuun tokkoffaan walqabate “furtuun” tokko abjuu Miller keessatti ture; innis mala hojii Miller itti fayyadamuuf geggeeffame bakka buʼa ture.

> “Warri ergamaa maleekaa sadaffaa labsuurratti hojii irra jiran, Kitaalota Qulqulluu karoora isa Abbaa Miiler fudhateen qorachaa jiru. Kitaaba xinnaa Views of the Prophecies and Prophetic Chronology jedhu keessatti, Abbaan Miiler seeraalee salphaa garuu ogummaa qabanii fi barbaachisoo ta’an armaan gadii kanneen qorannaa fi hiika Macaafa Qulqulluu irratti hojiirra oolan ni kenna:—

> “[Seerota tokko hanga shanitti kan caqasaman.]”

> “Wanti armaan olii qajeelfamoota kana keessaa kutaa tokko; qorannaa Macaafa Qulqulluu keenya keessatti hundumti keenya qajeelfamoota achitti ibsaman qalbeeffachuun gaarii nuuf ta’a.” Review and Herald, November 25, 1884.

Yommuu Miilar saanduqa sana yeroo bane, “gosaa fi hammamtaa garaa garaa kan qaban keessaa luuliiwwan, diyaamandiiwwan, dhagaa gatii guddaa qaban, akkasumas maallaqa warqee fi meetii safaraa fi gatii hundumaa, bakkeewwan isaanii adda addaa keessatti miidhaginaan sirreeffamanii turan; akkas sirreeffamanii kan turanis ifaa fi ulfina aduun qofa madaalamu calaqqisiisu turan” jedhee argate. Miilar luulii dhugaawwan dhugaawwan bu’uuraa Adventizimii ijaaran ni argate. Dhugaawwan inni argates sirna mudaa hin qabneen “sirreeffamanii” turan, ifa aduu sanaas ni calaqqisiisu turan.

Achiis Miller dhugoota sana “minjaala giddugaleessaa irra” kaaʼee hundumaa akka “dhufanii ilaalan” waame. “Kottaa ilaalaa” jechuun mallattoo kitaaba Mulʼataa keessatti banamuu chaappaawwan irraa fudhatamedha; Milleris ogeeyyii ergaa Daaniʼel isa bara 1798 keessatti hiikame hubatan bakka buʼa. Dhugoonni Miller minjaalicha irratti kaaʼe, dhugoota kitaaba Daaniʼel keessaa hiikaman, kan Leenca sanyii Yihudaaatiin hiikamanii fi dhaloota yeroo isaan hiikamanitti jiraataa ture qoruuf kennaman turan. Kanaaf bineensoonni afur Mulʼataa keessatti chaappaa afran jalqabaa wajjin walqabatan, akkasumas Miller, dhaloota sanaaf akka “dhufanii ilaalan” jechuun waamicha isaanii dhageessisan.

> Yommuun Hoolichichi mallattoowwan keessaa tokko banee ani arge; akkasumas bineensota afran keessaa tokko sagalee akka qaqawwee jedhuun, “Kottu, ilaali” jedhee dubbatu nan dhagaʼe. Anis ilaale; kunoo, farda adii tokko ture; inni isa irra taaʼe immoo xiyya qabatee ture; gonfoonis isaaf kenname; inni moʼachaa fi moʼuuf baʼe. Inni mallattoo lammaffaa yeroo bane, bineensa lammaffaan, “Kottu, ilaali” jedhu nan dhagaʼe. Fardi biraa, inni diimaanis baʼe; isa irra taaʼe sanaaf nageenya lafa irraa fuudhuu, namoonni walii isaanii akka ajjeesan, humni kennameef; goraadee guddaanis isaaf kenname. Inni mallattoo sadaffaa yeroo bane, bineensa sadaffaan, “Kottu, ilaali” jedhu nan dhagaʼe. Anis ilaale; kunoo, fardi gurraachi tokko ture; inni isa irra taaʼe harka isaa keessatti madaalii qaba ture. Sagalee bineensota afran gidduudhaa dhufu tokko nan dhagaʼe; innis, “Qamadii safartuu tokkoof saantima tokko, garbuu safartuu sadiif saantima tokko; zayitaa fi wayinii immoo hin miidhin” jedhe. Inni mallattoo afraffaa yeroo bane, sagalee bineensa afraffaa, “Kottu, ilaali” jedhu nan dhagaʼe. Anis ilaale; kunoo, fardi halluu daalachaa qabu tokko ture; maqaan isa irra taaʼeis Duʼa ture; Siʼoolis isa duukaa buʼe. Isaanis qilensa lafa keessaa afraffaa irratti goraadeedhaan, beelaan, duʼaan, bineensota lafaatis akka ajjeesan, aangoon isaanif kenname. Mulʼata Yohaannis 6:1–8.

Waan Kiristoos, inni akka Leenca gosa Yihudaa taʼee mulʼate, kan macaafa Mulʼata keessatti chaappaawwan torbaanin cufame sana bane ture; akkasumas Leenci gosa Yihudaa sunumatu faayaawwan Miller gabatee irra kaaʼe sana bane, achiis hundumaaf, “Kottaa ilaalaa” jedhee labsate.

Dhugoonni inni argate sun chaartii qajeelchitootaa bara 1843 irratti haala ifa taʼeen ibsaman; chaartiin sunis, akka Obboleettiin White jetteetti, harka Gooftaaatiin qajeelfamee ture; harki hin mulʼanne sunis isauma harka Milleritti saanduqa guutuu dhagaa gatii guddaa qabu fidee ture. Chaartiin dhibba sadii kan bara 1842 keessatti qophaaʼe, ajaja Habaaquuq mulʼata barreessii gabateewwan irratti ifa godhi jedhuu raawwii ture. Gabateen Miller gidduu kutaa isaa keessa ture, chaartiiwwan (gabateewwan) dhibba sadii warri ergamtoonni Milleriiti bara 1842 fi 1843tti gara biyya lafaa geessan bakka buʼe. Chaartiin sun, chaartii qajeelchitootaa bara 1850 wajjin, “gabateewwan” boqonnaa lammaffaa Habaaquuq turan.

> “Yommuu amantii ‘jalqabaa’ irratti dhaabbatanii turanitti, barsiisotnii fi gaazeexoonni Dhufaatii Lammaffaa waliigalan hundinuu maxxansi gabatee sanaa raawwii Habakkuk 2:2, 3 taʼuu isaa dhugaa baʼan. Yoo gabateen sun mata-duree raajii ture taʼe (warri kana morman immoo amantii jalqabaa irraa baʼu), kana irraa kan kaʼes BC 457 waggaa guyyaa 2300 ittiin lakkaaʼuu jalqabamu taʼuu isaa ni hordofa. Akka ‘mulʼanni’ sun ‘turuu’ dandaʼuuf, yookaan yeroo turtii tokko akka jiraatuuf, keessa isaattis gareen durboota sanaa mata-duree guddaa yeroo irratti rafuu fi hirriba keessa seenuu akka qabuuf, yeroo maxxanfamee jalqaba irratti 1843 taʼuun barbaachisaa ture; kunis utuu isaan ‘Iyya Halkan Giddugaleessaa’ tiin dammaqfamanii hin jirin dura ture.” James White, Second Advent Review and Sabbath Herald, Volume 1, Number 2.

Namoonni ergaa sanaaf deebii kennuu jalqaban—kanneen achi booddee gabatee Habbaaquuq irratti akka fakkeenyaatti mul’atan (jewels)—jalqaba muraasa turan; garuu sirni guyyaa tokko waggaa tokko jedhu Hagayya 11, 1840 irratti yeroo mirkanaa’e, namoonni sun “gara tuutaatti dabalan.”

> “Yeroo sirriitti ibsame sanatti, Turkiin ergamtoota isheetiin eegumsa humnoota michuu Awurooppaa fudhatte; akkasumas ofii ishee mootummaa saboota Kiristaanaa jala galchite. Dhimmi sun raawwii raajii sanaa guutummaatti taʼe. Kun yeroo beekametti, namoonni baayʼeen sirrummaa buʼuurota hiika raajii Miller fi warri isaa fudhatanitti amanan, sochiin dhufaatii Gooftaasis kakaʼumsa dinqisiisaa argate. Namoonni barumsa qabanii fi sadarkaa ol’aanaa qaban, ilaalcha isaa lallabuu fi maxxansuunis Miller wajjin tokka taʼan; hojii sunis bara 1840 irraa kaasee hamma 1844tti saffisaan babalʼate.” The Great Controversy, 334, 335.

Sana booda tuutni sun faayaalee sana jeequu jalqabe. Yeroo sana Miller bittinnaaʼuu faayaalee sanaa adda baasuuf deema. Jechi “bittinneessuu” mallattoolee ijoo keessaa tokko dha, kan “siʼa torba” Leewwota digdamii jaha keessaa taʼe; akkasumas Miller ibsa abjuu isaa keessatti garaagarummaa tokkoon yookaan biraatiin jecha “bittinneessuu” jedhu yeroo kudhan fayyadama. “Kudhan” mallattoo qormaataa dha; akkasumas hubannoo sirrii hiika mallattoo faayaalee Miller “bittinnaaʼan” jedhuu akka qormaata raajii warra irratti dhumni addunyaa dhufeef ni agarsiisa.

“yeroo torbaa” jedhamuun faayidaa guddaa qabu sana diduun, Laa’odiiqeyaa Adveentizimiin yeroo qormaata Musee keessaa kan ta’e “bittimsuu” keessatti kufanitti, isa Eliyaas (Miller)tiin bara 1863 keessatti dhiyaate, faaya jalqabaa isaanii cinaatti kaa’an ture. Sana booddee jalqabee faayoonni sun hamma hammaadhaan bittimfamuu, soba fakkeessitoota wajjin walitti makamuu, fi dhuma irratti guutummaatti haguugamanii dhokfamuu qabu turan. Haguugamuun faaya gatii guddaa qabu sanaa dhuma irratti sadarkaa tokko irra ga’a; yeroo sanatti saanduqa isaanii (Macaafa Qulqulluu) ni bada ture.

Abjuu Millar keessatti, “yeroo torba” jalqabaa jechi “facaasuu” jedhu Millar itti fayyadame, fi yeroo sadii dhumaa inni jechuma sana itti fayyadamu gidduutti garaagarummaan ifaan mul’atu jira. Inni “facaasuu” jechuun “yeroo torba” erga kaasee booda, “guutummaatti abdii kutatee fi onneen isaa cabee, taa’ee boo’e.”

Kiristoos, akka Leenca gosa Yihuudaa taʼee mulʼifame, hojii isaa jechuunis macaafa Mulʼata keessatti chaappaawwan torbaaniin cufamee ture sana hiikuuf utuu hin jalqabin dura, Yohaannis booʼe. Yohaannisii fi Miilleris, yeroo sanduuqni (Dubbiin Waaqayyoo) faaya mootummaa sobaatiin awwaalamee akka ture hubatanitti, booʼan.

> Ani ulfinaarrattis isa teessoorraa irra taaʼe sanaa harka mirgaa keessatti macaafa keessaa fi dugda isaarratti barreeffame, chaappaa torbaan cufamee arge. Ergamaan jabaan tokko sagalee guddaadhaan, “Macaafa sana banuu fi chaappaa isaa hiikuuf eenyutu malu?” jedhee labsaa jiru nan arge. Namni tokko illee samii keessatti yookaan lafa irratti yookaan lafa jala jiru macaafa sana banuu yookaan itti ilaaluuf hin dandeenye. Sababii namni macaafa sana banuu fi dubbisuuf, yookaan itti ilaaluuf malu tokko illee hin argamneef, ani baayʼeen booʼe. Jaarsolii keessaa tokko immoo natti, “Hin booʼin; kunoo, Leencichi gosa Yihudaa, Hidda Daawit, macaafa sana banuu fi chaappaa isaa torban hiikuuf moʼeera” naan jedhe. Mulʼata Yohaannis 5:1–5.

ଯେତେବେଳେ ମିଲର ଆବିଷ୍କାର କରି ସମସ୍ତ ଜଗତର ସମ୍ମୁଖରେ ପ୍ରସ୍ତୁତ କରିଥିବା ସେହି ରତ୍ନଗୁଡ଼ିକର ବୃଦ୍ଧିଶୀଳ ପ୍ରତ୍ୟାଖ୍ୟାନ ଏମିତି ଏକ ସ୍ଥିତିକୁ ପହଞ୍ଚିଲା ଯେ ବାଇବେଲ୍ (ରତ୍ନପେଟି) ଧ୍ୱଂସ ହେଲା, ସେତେବେଳେ ମିଲର କାନ୍ଦିଲେ।

> “Booda anis miʼoota dhugaa fi saantima dhugaa gidduutti, isaan baayʼina lakkoofsa hin qabne kan miʼoota sobaa fi saantima gowwoomsaa facaasan nan arge. Ani gocha isaanii gad-aanaa fi galata dhabuu isaaniitti baayʼee aaree, isaaf isaan ifaadhaan nan ceephaʼe, nan komadhe; garuu hamma ani isaan ceephaʼu, isaan immoo caalaatti miʼoota sobaa fi saantima sobaa sana miʼoota dhugaa gidduutti facaasan.”

> “Anis lubbuun koo foonii ni jeeqame; isaan keessaa baasuu dhaaf humna foonii fayyadamuu jalqabe. Garuu yeroo ani tokko baasaa turetti, kan biroon sadii ni seenan; xurii, muka irraa ciramee hafee, cirracha, akkasumas gosa hunda irraa kosii ni galchan; kunis hamma isaan dhagaa gatii guddaa dhugaa taʼan hundumaa, daayimandiiwwan, fi saantimoota hunda ija duraa dhoksanitti taʼe. Isaanis saanduqa koo ni cicciran, caccabaan isaas kosii sana keessa ni facaasan. Gaddi koo yookaan dheekkamsi koo namni tokko illee akka hin hubanne natti fakkaate. Ani guutummaatti abdii kutadhe, onneen koos ni caccabde; taaʼees nan booʼe.”

Yoo kana keessatti abjuu isaa keessatti jechi “tamsaasuu” jedhu “si’a torba” fayyadameera. Mul’achuun isaa sadan dhumaa, torban jalqabaa irraa adda ta’anii jiru; kanaanis tamsa’ina torban san irratti akka mallattoo raajii ta’etti kaa’uun, isaanis akka mallattoo “yeroo torba” kan Leewwota digdamii jahaatti agarsiisu. Abjuun lammaffaan Miller, akkuma abjuu lammaffaa Nebukadnezaar, “yeroo torba” sana karaa fakkeenyaatiin adda baasa.

Akkuma Yohaannis Mul’ata boqonnaa shanaffaa keessatti ture sanaa wajjin, yeroo Miillar boo’e, namichi burushii biyyee qabu (Leenca qomoo Yihudaa) sana booda “balbala bane”eeti gara kutaa sanaa seene. Mul’ata fakkeenyaa keessatti Abbaan kitaaba mallattoo torbaan cufame, namni tokko illee banuu hin dandeenye, kan Yohaannisin boo’ichatti geesse, harka isaa keessatti qabatee mul’achuun isaa boqonnaa afraffaa lakkoofsa tokko irraa eegale.

> Kana booddee ani ilaale; kunoo, balballi tokko samii keessatti banamee ture; sagaleen inni jalqabaa ani dhaga’e, akka sagalee malakataa na wajjin dubbatuutti ture; innis, “As ol kottu, ani wantoota kana booddee ta’uu qaban sitti argisiisa” jedhe. Mul’ata Yohaannis 4:1.

മില്ലർ കരഞ്ഞു; ഒരു വാതിൽ തുറന്നിരിക്കുന്നതു അവൻ കണ്ടു. “ഇങ്ങനെ എന്റെ മഹത്തായ നഷ്ടവും ഉത്തരവാദിത്തവും കാരണം ഞാൻ കരഞ്ഞും വിലപിച്ചും കൊണ്ടിരിക്കെ, ഞാൻ ദൈവത്തെ ഓർത്തു, അവൻ എനിക്കു സഹായം അയയ്ക്കണമേ എന്നു ആത്മാർത്ഥമായി പ്രാർത്ഥിച്ചു. ഉടൻ തന്നേ വാതിൽ തുറന്നു, ഒരു മനുഷ്യൻ മുറിയിലേക്കു പ്രവേശിച്ചു; അപ്പോൾ ജനങ്ങൾ എല്ലാവരും അവിടെ നിന്നു പുറപ്പെട്ടു; അവൻ കൈയിൽ ഒരു പൊടിതൂവൽ പിടിച്ചിരുന്നതുകൊണ്ടു, ജനാലകൾ തുറന്നു, മുറിയിൽ നിന്നുള്ള പൊടിയും മാലിന്യവും തൂത്തി നീക്കുവാൻ തുടങ്ങി.” യെഹൂദാഗോത്രത്തിന്റെ സിംഹവും പൊടിതൂവൽ കൈയിലുള്ള ആ മനുഷ്യനും യോഹന്നാനും മില്ലറും കരഞ്ഞപ്പോൾ, ഒരു വാതിൽ തുറക്കപ്പെട്ട ആ ഘട്ടത്തിൽ എത്തിയിരുന്നു. ഒരു വാതിൽ തുറക്കപ്പെടുന്നതു ഒരു യുഗപരിവർത്തനത്തിന്റെ പ്രതീകമാണ്.

ከሚለር ጋር እርሱ አለቀሰ፣ በርም ተከፈተ፣ ነገር ግን እርሱ ደግሞ ጸለየ። “ሙሉ በሙሉ ተስፋ ቆርጬና ልቤ ተሰብሮ ሆኜ ተቀመጥሁና አለቀስሁ። እንዲህ ሆኜ ስለ ታላቅ ጉድለቴና ስለ ተጠያቂነቴ እያለቀስሁና እያዘንሁ ሳለሁ፣ እግዚአብሔርን አስታወስሁ፣ እርሱም እርዳታ እንዲልክልኝ ከልቤ ጸለይሁ። ወዲያውኑም በሩ ተከፈተ፣ አንድ ሰውም ወደ ክፍሉ ገባ፤ በዚያን ጊዜ ሕዝቡ ሁሉ ከእርሱ ወጡ፤ እርሱም በእጁ የአፈር መጥረጊያ ይዞ መስኮቶቹን ከፈተ፣ ከክፍሉም ውስጥ አፈርና ቆሻሻ መጥረግ ጀመረ።”

Kadhannaan seenaa guyyoota dhumaa keessatti mallattoo ta’e, kadhannaa Daani’elii fi namoota gatii qaban sadii boqonnaa lammaffaa keessatti mul’ifame, akkasumas kan Daani’elii boqonnaa saglaffaa keessatti argame dha. Inni kadhannaa Lewwoota digdamii-jahaa kan “yeroo torbaa” jedhamee waamamu dha; kadhannaa kana yeroo akka isaan bittinnaa’anii turan hubatanitti dhugaa baatonni lamaan Mul’ata Yohannis kudha tokko keessatti kadhachuu qabu. Dhugaa baatonni lamaan sun waan Daani’el boqonnaa saglaffaa keessatti godhe irra deebi’uu qabu; yeroo inni abaarsa Musee raawwatamuu isaatiin akka “bittinnaa’e” ture hubate. Dhugaa baatonni lamaan sunis waan yeroo Miileriin bakka luulleewwan isaa “yeroo torbaa” bittinnaa’an irra ga’etti abjuu isaa keessatti fakkeenyaan agarsiise irra deebi’uu qabu.

Yeroo kadhannaan sun mallatteeffamutti balballi tokko banama, namichi xurii qusachuuf qaruus qabu dhufa, kutaan sunis duwwaa ta’a. Tuutni hamaan sun ni bade, mootummaa qoodamuu haaraanis gaʼe. Ergasii Leenci gosaa Yihuudaa, inni qophiin isaa harka isaa keessa jiru, “foddaawwan banee, xurii fi kosii kutaa sana keessaa qusachuu jalqabe,” akkasumas “inni xurii fi kosii, faaya sobaa fi saantima sobaa qusachaa turetti, hundinuu akka duumessaatti ol ka’anii foddaa keessaa ba’an, qilleensinis isaan fuudhee deeme.”

Foddaawwan banamanis qoodama tokko ni mul’isu; sababiin isaas akkuma xurii foddaa keessaa baafamee darbu, warri ajaja Milkiyaas keessatti argamu, kan “luboota” bara dhumaa akkana jechuun qajeelchu sana guutan, “Kudhan keessaa kudhan hunda gara mana kuusaa galchaa; akka nyaanni mana koo keessa jiraatuuf; kanaanis amma na qoru, jedha Waaqayyo Gooftaan maccaa, ani foddaawwan samii isiniif hin bannee fi eebba bakka itti fudhachuuf gaʼu dhabdan isin irratti hin dhangalaasnee moo” jedhu. Balballi baname fi foddaawwan banaman mootummaa hojii Waaqayyoo keessatti jijjiirama yeroo luboonni hamaan keessaa fuudhaman, luboonni qajeelonni immoo eebbifamanitti raawwatamu ni bakka bu’u.

Akkuma nama xurii jalqabuun lafa isaa qulqulleessu, Miller yeroo muraasaaf ija isaa cufa. “Jeequmsa sana keessatti yeroo muraasaaf ija koo cufe; yeroo ani banaa ture, xurii hundinuu badee ture. Luulawwan gatii guddaa qaban, diyaamondiiwwan, akkasumas saantima warqee fi meetii, baayʼina guddaadhaan kutaa sana guutuu irratti bittinnaaʼanii turan.” Yeroo sanatti wantoonni gatii qabanii fi wantoonni gadhee taʼan guutummaatti addaan baafamanii turan.

Saanduqni guddaan sunis minjaala irra kaa’ame; miʼoota gatii guddaa qabanis isa keessa naqaman. “Innis achumaan saanduq tokko minjaala irra kaaʼe; innis isa duraa caalaa baayʼee guddaa fi miidhagaa ture; miʼoota gatii guddaa qaban, almazota, saantimaawwanis harka guutudhaan walitti qabee saanduqicha keessa naqaa deeme, hamma tokko illee hin hafnetti, almazoonni keessaa gariin mataa biiftuu xiqqoo caalaa kan hin taane taʼan illee.” Sana booddee dhugaan buʼuuraa Miller walitti qabamee dhihaate; Kitaaba Qulqulluu qofaan utuu hin taʼin, Hafuura Raajii wajjinis walitti dhufee, dhugoonni sun akkuma jalqabaatti turan caalaa caalaatti miidhagaa fi ifaa taʼan.

Akkuma ergaa laga Ullaa’iitti mul’ate ergaa bara 1798 keessatti banamee ifaan mul’ateen madaallu, dhugaan sana keessaa tokko tokkoo bu’uura yaada Miileeriif kennameen daangeffamanii turan jechuun hubatamuu qaba. Kanaafis, dhugoonni sana keessaa tokko tokko, yeroo tokko tokko xinnaa yookaan salphaa fakkaatan illee, bal’oo fi miidhagoo ta’anii akka argaman eegamuun ni danda’ama.

Yommuu dhugaan sun deebifamee haaressamu, inni saanduqa guddaa tokko keessatti kaa’ama; achiis waamichi sun ammas yeroo biraa ni taasifama, garuu Millerri miti, Kiristoosiin dha, (inni nama burushii xurii ti, inni Leenca gosaa Yihudaa ti) akkana jedhuun: “Kottaa ilaalaa.” Kun hiikni isaa, yeroo sanatti hiikamuun chaappaa tokkoo erga raawwatamee ta’uu isaa agarsiisa; hiikamni chaappaa isa dhumaa immoo Mul’ata Yesus Kiristoos kan yeroo balballi araaraa cufamuuf jedhu dura raawwatamu dha; yookaan akkuma Obboleettii White ibsitu, yeroo namni burushii xurii sun seenee dha.

> “Ani saanduqa keessaa ilaale; garuu iji koo argaa sanaan baayʼee ifee na dogoggorse. Isaan ulfina isaanii isa duraanii caalaa dachaa kudhan ifaa turan. Ani akka isaan miilla namoota hamoota sanaatiin, warra isaan bittimsanii fi biyyootti dhidhiitan sanaatiin, keessa cirrachaatti qulqulleeffamanii turanitti yaade. Isaan hundinuu iddoo isaanii keessatti, mallattoo dhiphina nama isaan achi keessa kaaʼee tokko illee hin mulʼanneen, saanduqa keessatti sirna bareedaan qophaaʼanii turan. Ani gammachuu guddaadhaan iyye, iyya sunis na dammaqse.” Early Writings, 83.

Yeroon turuu fi abdii kutannaan inni jalqabaa Adoolessa 18, 2020 irratti dhufe; Adoolessa 2023 irraa jalqabee immoo Leenci gosoota Yihudaa Ergaa Mul’ata Yesuus Kiristoos hiikaa tureera. Hiikni sun kitaaba Daani’el illee of keessatti hammata; akkasumas barruu itti aanu keessatti yaada keenya waa’ee abjuu Miller ni xumurra.

Hojiin nama burushii biyyee sanaa “luboota ogeeyyii” wajjin tumsa keessatti raawwatama; hojii “luboota” sanaa immoo, warri mul’ata boqonnaa kudha-tokko keessatti dhugaa-baatota lama ta’an, akkasumas lafeewwan du’an kaafamanii jiraatan kan Hisqiʼel boqonnaa soddomii-torbaa ta’an, sararoota Dubbii Waaqayyoo kanneen birootiinis ni bakka-bu’u. Nuti, waan abjuu lammaffaa William Miller ilaalchisee adda baasneef dhugaa-baatota lammaffaa ta’aniif, sararoota sana keessaa muraasa ni fayyadamna.

> “ଶାସ୍ତ୍ରମାନେ ଆମର ଉପକାର ପାଇଁ ଦିଆଯାଇଛି, ଯେଣେକି ଆମେ ଧର୍ମିକତାରେ ଶିକ୍ଷା ପାଇବୁ। ଆଲୋକର ମୂଲ୍ୟବାନ କିରଣମାନେ ଭ୍ରାନ୍ତିର ମେଘଦ୍ୱାରା ଆବୃତ ହୋଇଯାଇଛି, କିନ୍ତୁ ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ଭ୍ରାନ୍ତି ଏବଂ ଅନ୍ଧବିଶ୍ୱାସର କୁହୁଡ଼ିକୁ ଦୂର କରିବାକୁ, ଏବଂ ପିତାଙ୍କ ମହିମାର ଦୀପ୍ତିକୁ ଆମ ପାଖରେ ପ୍ରକାଶ କରିବାକୁ ପ୍ରସ୍ତୁତ ଅଛନ୍ତି, ଯେପରି ଆମେ ଶିଷ୍ୟମାନଙ୍କ ପରି କହିବୁ, ‘ସେ ପଥରେ ଆମ ସହିତ କଥାହେଉଥିବାବେଳେ, ଆମର ହୃଦୟ ଆମ ମଧ୍ୟରେ ଦହୁଥିଲା ନୁହେଁ କି?’” Publishing Ministry, 68.

Back to Articles