Article

# Macaafa Daaniʼel — Lakkoofsa Digdamii

Daani’elii fi Mul’ata: Uffata Raajii Kan Ka’uu fi Kufuu Mootummootaa Ibsuu

Author

Jeff Pippenger

Published

December 15, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Obboleettiin Waayit yeroo baayʼee barumsoota raajii hubatamuu qaban kaʼuu fi kufaatii mootummaawwaniin akka fakkeeffamanii dhiyaatan ni ibsiti.

> “Akka sabootaa fi kufaatii saboota, akkuma kitaabota Daani’eelii fi Mul’ata keessatti ifatti ibsame keessaa, ulfinni alaa fi addunyaa qofa taʼe akkam akka gatii hin qabne barachuu qabna. Baabilon, humnaa fi ulfina isaa guutuu wajjin—kan addunyaan keenya erga sanaa fakkaataa isaa matumaa hin argin—humnaa fi ulfina yeroo sanaatti namootaaf baay’ee cimoo fi bara baraan turan fakkaatan sanaan—akkam guutummaatti darbee bade! Akkuma ‘daraaraa margaa’ taʼee badeera. Yaaqoob 1:10. Akkasuma mootummaa Meedoo-Faaresii, mootummaa Giriikii fi mootummaa Roomaas badan. Akkasumas wanti hundinuu kan Waaqayyo akka hundee isaatti hin qabne ni bada. Wanti kaayyoo Isaa wajjin walitti hidhamee fi amala Isaa ibsu qofa dhaabbachuu danda’a. Qajeelfamoonni Isaa qofa wantoota addunyaan keenya beeku keessaa kan hin sochoone dha.” Prophets and Kings, 548.

ᎠᏓᏓᏍᎪ ᎠᏰᎸᎢ “ᎤᎴᎯᏌᏅ ᎠᎴ ᎤᏲᎱᏒ” Ꮎ ᎠᏰᎸ ᎠᏥᏍᏆᏂᎪᏙᏗ ᎪᏪᎵ ᏕᏂᏯᎵ ᎠᎴ ᎠᏥᏄᏍᎬᎢ ᎾᏍᎩ ᎤᎵᏍᏓᏴᏗ ᎠᎴ ᎤᏙᎯᏳᎯ ᎢᎬᏱᏊ ᎠᏓᏅᏖᏗ ᏗᎦᎶᏄᎮᏓ ᎤᏬᎵᏱ ᎤᏬᏂᏍᎬ ᎤᏪᎵᏯᏛ ᎤᏬᎵᏍᏗ. ᏆᏇᎶᏂ ᎤᏲᎱᏒ ᎠᏥᏟᎶᏍᏔᏅ ᎾᏍᎩ ᏂᎻᎶᏗ ᏆᏇᎵ ᎤᏲᎱᏒ ᎤᏪᏓᎴ ᎤᏓᏅᏟ ᏗᎪᏪᎵ ᎠᏍᎪᎯ ᎠᏏᏴᏫ. ᎿᎭᏉ ᏕᏂᏯᎵ ᎤᏍᏗ ᎯᏍᎩᏁᎢ, ᏆᏇᎶᏂ ᏔᎵᏁ ᎤᏲᎱᏎᎰ. ᏆᏆᏏ ᎤᏓᏅᏙ ᎤᎴᎯᏌᏅ ᎤᎵᏂᎩᏛ ᏧᏩᏁᎸ 538 ᎠᏕᏘᏴᏛ, ᎠᎴ ᎣᏂ 1798 ᎤᏲᎱᏒ, ᎾᏍᏉ ᎠᏥᏟᎶᏍᏔᏅ ᏆᏇᎶᏂ ᎣᏂᏱ ᎤᏲᎱᏒ, ᏅᏓᏳᏍᏗ ᏆᏆᏏ ᎤᎵᏂᎩᏛ ᎢᎬᏱᏊ ᎤᏙᎯᏳᎯ ᎠᏓᏅᏙ ᏆᏇᎶᏂ ᎾᏍᎩ. ᏆᏆᏏ 1798 ᎤᏲᎱᏎ, ᎠᎴ ᎠᏥᏄᏍᎬᎢ ᎤᏍᏗ ᏁᎳᏚᎳᎪᎯ ᎤᏃᏴᎬ ᎤᏃᎮᎭ ᎣᏂᏱ ᎤᏲᎱᏒ. ᏕᏂᏯᎵ ᎤᏍᏗ ᏌᏚᎵ, ᎠᎴ ᎦᏚᎩ ᏅᎩᎦᎵᏍᎪᎯ ᎯᏍᎩᎯᏍᎩ, ᏆᏆᏏ, ᎾᎿ ᎠᏥᎪᎵᏰᏗ ᎢᏴᏛ ᎤᏴᏢ ᎤᎬᏫᏳᎯ ᎠᏰᎵ, ᎤᎵᏍᏆᏗᏍᎪ ᎠᏎ ᎾᎿ ᎪᎱᏍᏗ ᎤᏍᏕᎸᏗ ᏂᎨᏒᎾ. ᎯᎠ ᎠᎵᏰᎢᎵᏎᎭ ᎿᎭᏉ ᎤᏍᏆᏛ ᎨᏎ ᎤᏙᎯᏳᎯ ᎠᏓᏅᏖᏍᎬ ᎠᏥᏙᎢᏗ, ᏅᏓᏳᏍᏗ ᏌᏚᎵ ᎦᏚᎩ ᏅᎩᎦᎵᏍᎪᎯ ᎯᏍᎩᎯᏍᎩ, ᎠᎴ ᏔᎳᏚᎵ ᎤᏍᏗ ᎢᎬᏱᏊ ᎦᏚᎩ, ᎤᏠᏯᏍᏗ ᎤᏠᏱ ᏚᎾᏟᏃᎮᎭ ᎾᏍᎩ ᏧᏓᎴᎩ ᏗᏂᎪᏩᏛᎲ ᎤᏓᏅᏙ.

> Innis dunkaanaa mootummaa isaa galaanota gidduutti, gaara qulqulluu ulfina qabeessa sana irratti ni dhaaba; taʼus inni gara dhuma isaatti ni dhufa, namni isa gargaarus tokko iyyuu hin jiru. Yeroo sanattis Miikaaʼel, bulchaan guddaan inni ilmaan saba keetiif dhaabbatu, ni kaʼa; yeroo dhiphinaa akkasiitu taʼa, yeroo saba tokkoo jalqabee hamma yeroo sanaatti takkaa taʼee kan hin beekamne; yeroo sanattis sabni kee ni oolcha, jechuunis namni kam iyyuu inni maqaan isaa kitaaba keessatti barreeffamee argamu. Daaniʼel 11:45, 12:1.

Ergaan ergamaa lammaffaa irratti ijaarame akka Baabilon yeroo lama kufte irratti dha. Baabilon inni jechootaatti mul’atu, kan Nimroodii fi Belshaazaarin bakka buufame, yeroo lama kufe; akkasumas Baabilon hafuuraa bara 1798 kufte, yeroo qorumsi namaa cufamus deebi’ees akkasuma godha.

> Malaan biraan kan biraan ni duukaa buʼee, “Baabilon, magaalaan guddoon sun kufteerti, kufteerti; isheen daadhii dheekkamsa ejja isheetiin saboota hundumaa akka dhugan gooteerti” jedhe. Mul’ata 14:8.

Badiin Baabilon kufuun ergamaa lammaffa keessatti irra deebiʼamee ibsamuu, jechootaa fi himota keessatti Macaafa Qulqulluu keessatti dachaa taʼuun isaanii akka mallattoo ergaa walitti makaman ergamaa lammaffaa fi Iyyata Halkan Walakkaa taʼetti adda baasuuf sababa raajii kenna. Akkasumas, seera Obboleettii Waayit adda baafte—qoʼannaan raajii kaʼuu fi kufaatii mootummaawwan kitaabota Daaniʼelii fi Mulʼata keessatti bakka buʼaman irratti hundaaʼuu akka qabu jedhu—ni jabeessa. Innis yaada kana ni ibsa: kufaatii Baabilon hubachuuf, barataan raajii kufaatiiwwan Baabilon hundumaa “sarara irratti sarara” walitti fiduun, ergaa raajii sirrii kufaatii isa dhumaa Baabilon dhaabuuf dirqama qaba.

Baabilon ergaan lama yeroo kufuun isaa ergaa ergamaa lammaffaa keessatti, seera raajii dhugaan ragaa dhugaa-baatota lamaatiin akka jabaattee hundeeffamtu ibsu irratti hundaa’a. Ergaan keessatti kufaatiin Baabilon lama ta’uun isaa, mala hojii raajii Macaafa Qulqulluu keessatti bokkaa boodaa jedhamuun beekamu agarsiisa. Malchi qulqulluun sun, inni bokkaa boodaa ta’e, sararoota raajii adda addaa walitti fiduun “sarararratti sarara” jechuun hojii irra oolchuudha. Yeroo barataan raajii mala kana fayyadamu, inni “ergaa” bokkaa boodaa sana hundeessa. Ergaan bokkaa boodaa inni hojii irra oolmaa mala qulqulluu sanaatiin hundeeffamu, achii booddee seenaawwan raajii walitti makaman keessatti, jechuunis kan ergamaa lammaffaa fi iyya halkanii keessaa labsama. Kun seenaa sochii ergamaa jalqabaa keessatti dhugaa ture; har’as, seenaa sochii ergamaa sadaffaa keessatti dhugaadha.

Boqonnaa afurii fi shan keessatti macaafa Daaniʼel seenaa sarara kan kaʼumsaa fi jalqabaa Baabilon kan hammatu ni agarsiisu; boqonnaa afur keessatti Nebukadnezaariin bakka buʼamee, boqonnaa shan keessatti immoo kufaatii fi xumura Baabilon Belshaazariin bakka buʼamee mulʼata. Isaan lamaan walitti dhufanii sarara raajii tokko uumu. Sararri raajii boqonnaawwan lamaan sanaan uumame ergaa bokkaa boodaa hundeessuuf, boqonnaawwan Daaniʼel tokko irraa hanga sadiitti jiran irratti irra kaaʼamuu qaba.

Boqonnaa fi kaʼuumsa deebitee Nebukadnezar, akkasumas kufaatii fi badinsa Belshaazaar cutaaleen lamaan sun ni dhiyeessu; kanaafis, jalqabaa fi xumura sanyii keessatti kufaatii Baabilon ni dhiyeessu. Sararri raajii cutaaleen lamaan sun ijaaran, Baabilon kufuu, kaʼuu, ergasii immoo deebiʼee kufuu irratti hundaaʼee sirreeffameera. Dhugaan sun qofaa iyyuu cutaaleen lamaan sun ergaa ergamaa lammaffaa akka bakka buʼan ni ibsa. Cutaaleen lamaan sun seenaa bineensa lafa keessaa kan Mulʼata keessaa boqonnaa kudha sadii bakka buʼu; seenaa sana keessattis ergaan ergamaa lammaffaa fi Iyya Gannaa Halkan-Waaree al lama lallabama.

ߤߍߛߌ߲߫ ߸ ߊ߲ ߞߊ߬ ߒ߬ ߓߍ߯ ߕߏ߫ ߘߊߣߌߡߍߊ߫ ߞߊ߬ߙߊ߬ ߜߍߘߍ ߣߌ߫ ߟߎ߬ ߞߊ߬ߙߊ߬ ߞߍ߫ ߡߍ߲߬ߞߍ߫ ߘߊ߲ߝߍ߲ ߣߊ߬ ߸ ߊ߲ ߘߌ߫ ߡߙߊ߬ߢߊ ߛߎߙߊ߲ ߡߍ߲ ߞߏ߫ ߟߊ߫ ߛߊ߬ߣߊ߬ߞߏ ߟߋ߬ ߞߎ߬ߡߊ߬߸ ߏ߬ ߘߐ߫ ߞߊ߬ ߡߙߊ߬ߢߊ ߏ߬ ߟߊߓߊ߬ ߊ߬ ߟߊ߫ ߸ ߊ߲ ߘߌ߫ ߛߊ߬ߣߊ߬ߞߏ ߟߊ߫ ߞߊ߲߬ߞߎ߲ ߕߎ߬ߡߊ ߘߎ߰ߡߊ ߟߐ߫.

Seenaa barumsa duraanii fi ergamaa lammaffaa keessatti mallattoon daandii guddaan tokko, mala hiika raajii kan seerota hiika raajii William Milleriin bakka buufame ture. Seerotni sun namootaan ergaa Iyyuu Halkan Gidduu addaan baasuuf itti fayyadaman; ergaan sunis seenaa sanaaf ergaa bokkaa boodaa ture. Seenaa ergamaa sadaffaa keessatti mallattoon daandii guddaan tokko, mala “Furtuuwwan Raajii” jedhamee bakka buufamu dha. Seerotni sun ergaa Iyyuu Halkan Gidduu seenaa keenya ammaa keessatti addaan baasuuf, seerota William Miller wajjin walqabsiifamanii fayyadamuun barbaachisaa dha; ergaan yeroo ammaa seerota sanaan hundeeffamaa jiru immoo ergaa bokkaa boodaa kan guyyoota dhumaa ti. Seerotni Miller seenaa raajii bineensa lafaa keessatti bokkaa duraa bakka bu’u; seerotni sun “Furtuuwwan Raajii” wajjin walitti makamanis seenaa raajii bineensa lafaa keessatti bokkaa boodaa bakka bu’u.

Roobni gara boodaa karaa ittiin ergaan sun oomifamu dha. Namoonni tokko tokko waan gowwoomfamaniif, utuu duraan dursee ergaa muuxannoo sana uumu hin barbaadin, muuxannoo roobni gara boodaa barbaadu. Waldoonni Kiristaanaa Pentekoostaa fakkeenya ifa taʼe kan gowwoomfannaa sanaati. Karaa dogoggoraa akkasii walfakkaataan sun warra ergaa roobni gara boodaa barbaadan, garuu mala hojii ergaa roobni gara boodaa adda baasu fi hundeessu barbaaduu didan biraattis ni argama. Mala sirrii malee, ergaan sirriin adda baafamuu hin dandaʼu. Ergaa sirrii malee, muuxannoon sirriin wanta hin dandaʼamne dha.

Hiikni Wangeelaa Qulqulluu kanaa baayʼeen isaanii hin hubatamu; sababiin isaas, karaa sirrii tokko qofa itti Macaafni Qulqulluun qorannoon irratti gaggeeffamu akka jiru, akkasumas karaaleen dogoggoraa baayʼeen itti Macaafni Qulqulluun qorannoon irratti gaggeeffamu akka jiran, matumaa yaadanii hin beekan. Karaan dogoggoraan itti Macaafni Qulqulluun qorannoon irratti gaggeeffamu, kan hanga fagoo isa caalaa yeroo baayʼee filatamu, yaada namoota biroo waaʼee waan Macaafni Qulqulluun barsiisu amanuudha. Dhimmi akkasii namoota biratti baayʼee baramaa waan taʼeef, waldoonni kiristaanaa hundinuu fedhii sobaan isaanii tuuta isaanii keessatti akka jiru jedhee itti amanu furuu irratti sirna tokko qopheessu. Fedhiin sobaa sunis, hojii sobaa sirna hooggantoota hundeessuu uuma; isaanis akka ogeeyyii hafuuraa hubannaa Macaafa Qulqulluu keessatti beekamtii qabanitti adda baafamu, hubannaa tuuta leenjii hin qabnee sirriitti qajeelchuuf jedhamee. Macaafni Qulqulluun sirna baayʼee qindaaʼe ijaarsa waldaa tokkoof taʼu ifatti ni ibsa; kunis maanguddoota, raajotaa fi barsiistota ni dabalata; garuu Macaafni Qulqulluun matumaa malaammaltummaa qindoomina waldaa kan sirna hooggantoota uumu hin deeggaru; isaanis dhugaan maal akka taʼe yookaan maal akka hin taane adda baasuuf, achumaanis eenyutu heretika taʼe yookaan eenyutu heretika hin taane murteessuuf muudaman.

> Waaqayyo duratti fudhatama qabu akka taatuuf jabaadhu; hojjetaa hin qaanofne, dubbii dhugaa sirriitti qoodu. 2 Ximotewos 2:15.

Hogganaan waldaa tokko barsiisota sobaa fi warra barsiisa sobaa babalʼisan irraa of eeguudhaan gorsuuf, ifachuuf, barsiisuuf, ni muudama; garuu nuyi hundinuu “dubbii dhugaa sirriitti qooduudhaan” mataa keenya “Waaqayyo duratti fudhatamoo” akka taanuuf “dammaqinaan qorachuu” qabna. Kana gochuudhaanis, dubbii dhugaa sirriitti qooduuf mala sirrii taʼuu isaa Macaafni Qulqulluun ofii isaatiin ibsu beekuu qabna. Kitaabni Isaayyaas dhimmoota kana rooba boodaa keessaa haala isaanii keessatti dhiyeessa; kanaaf, achumaan ni jalqabna.

> Gaafas sanattiin, ulfaataa fi guddaa fi jabaan Waaqayyo Lewiiyaataan, bofa saffisaa sana, eeyyee, Lewiiyaataan, bofa qaxxaamuraa sana ni adaba; bineensa galaanaa keessa jiru illee ni ajjeesa. Gaafas isheedhaaf akkana jechuun faarfadhaa, “Iddoo wayinii diimaa. Ani Waaqayyo isa nan eega; yeroo hundumaas nan obaasa; akka namni tokko illee isa hin miineef, halkanii fi guyyaa nan eega. Dheekkamsi ana keessa hin jiru; eenyutu waraana keessatti qoraattii fi qoree na irratti kaasa? Ani isaan gidduu nan darba; walumaanis ibiddaan nan guba. Yookaan humna koo haa qabatu, akka inni anaan nagaa buusuuf; innis anaan nagaa ni buusa.” Inni warra Yaaqoob irraa dhufan hundee akka gad qabatan ni godha; Israa’el ni daraara, ni biqila, fuula biyya lafa guutuu immoo ijaatiin ni guuta. Inni akkuma warra isa rukutan rukuteetti isa rukutee? Yookaan akkuma qeerroon warra isaatiin ajjeefamanitti inni ajjeefamee? Hammaatiin, yeroo inni biqilee ba’utti, ati isa wajjin falmita; guyyaa bubbee bahaa keessa bubbee isaa hamaa ni dhaaba. Kanaaf cubbuun Yaaqoob kanaan ni qulqulleeffama; cubbuu isaa irraa fuudhuun ija hundumaa kana ta’a; yeroo inni dhagoota iddoo aarsaa hundumaa akka dhagoota boba’aa caccabfamanii godhetti, bosona waaqeffannaa fi fakkiiwwan waaqeffannaa ni hin dhaabatan. Ta’us magaalaan jabeeffamte ni onti, iddoo jireenyaas ni dhiifama, akka lafa onaa tokkootti ni gatama; achitti jabbileen ni dheedu, achittis ni ciisu, dameewwan ishee illee ni nyaata. Yeroo dameewwan ishee goganii xurreeffamanitti ni caccabu; dubartoonni dhufanii ibidda itti qabsiisu; sababiin isaas kun saba hubannaa hin qabne; kanaaf inni isaan uume isaaniif araara hin godhu; inni isaan tolches isaaniif tola hin agarsiisu. Gaafas Waaqayyo laga guddaa sanaa irraa hamma laga Gibxiiitti ni rukuta, isin immoo tokkoon tokkoon keessan walitti ni qabamtu, yaa ilmaan Israa’el. Gaafas malakaan guddaan ni afuufama, warri biyya Asoor keessatti baduuf qophaa’an, warri biyya Gibxii keessatti ari’atamanii turan ni dhufu; tulluu qulqulluu Yerusaalem irratti Waaqayyoon ni waaqeffatu. Isaayyaas 27:1–13.

Barreeffamoota darban keessatti, “mallattoo” ol kaafamee ijoollee Waaqayyoo kanneen biroos Baabilon keessaa waamu irra deddeebiin ilaalleerra. Lakkoofsi dhumaa boqonnaa digdama fi torbaffaa Isaayaas hojii mallattoo sanaa ni ilaallata; akkanas jedha: “Xurumbaan guddaan ni afuufama; warri biyya Asoor keessatti baduuf qophaa’anis ni dhufu.” Asoor guyyoota dhumaa keessatti fakkeenya Baabilon ti; warri lakkoofsa sana keessatti ergaa akeekkachiisaa Baabilon keessaa akka ba’an dhaga’an immoo, warra dhibba afurtamii afur kuma jechuun bakka buufaman, kanneen raajii keessatti “gaara qulqulluu Yerusaalem” irra jiran wajjin dhufanii ni waaqeffatu.

Aayatiichi, “gaafas sanatti ni taʼa” jedha. “Guyyaan sun,” jechuunis guyyaa sagaleen lammaffaan Mulʼata boqonnaa kudha saddeet, ijoollee Waaqayyoo kaan Baabilon keessaa waamu, haala guutummaa boqonnaa kanaa ti. Sagaleen lammaffaan Mulʼata boqonnaa kudha saddeet, yeroo seerri Dilbataa labsamu, yeroo sagaagaltuun Xiiroos yaadatamtu, iyya.

> Anis sagalee biraa waaqa keessaa, “Yaa saba koo, cubbuu ishii keessatti akka hin hirmaanneef, dhaʼicha ishiis akka hin fudhanneef, ishii keessaa baʼaa” jedhee dubbatu nan dhagaʼe. Cubbuu ishii samii gaʼeeraatii, Waaqayyois jalʼina ishii yaadateera. Mul’ata 18:4, 5.

Isaayaas boqonnaa digdamii torbaaffaan, guyyaa walfakkaataa isa boqonni kun itti xumuramu adda baasee jalqaba; yeroo akkana jedhu, “Guyyaa sanatti Waaqayyo goraadee isaa hamaa, guddaa, cimaadhaan Leviyaataan jechuunis bofa saffisaan socho’u sana, eeyyee Leviyaataan jechuunis bofa jal’ataa sana ni adaba; akkasumas bineensa guddaa bishaan keessa jiru ni ajjeesa.”

Yeroo seera Dilbataa irratti, murtiin raawwachiisaa fi adabbii deebii kennuuf ta’e kan Waaqayyoo mootummoota jawwee (Tokkummaa Mootummootaa), bineensaa (paaphaasummaa) fi raajii sobaa (Ameerikaa) irratti jalqaba. Yeroo seera Dilbataa irratti, raajiin sobaan akka mootummaa jahaffaa raajii Macaafa Qulqulluu keessaa ta’etti kufaatii isaatti geeffama; gantummaan biyyaalessaa immoo badiisa biyyaalessaa fida. Seerri Dilbataa iddoo murtiin raawwachiisaa Waaqayyoo jawwee irratti, inni Seexana ta’e (mootummaan isaa kan lafaas jawwee jedhamuun kan bakka bu’ame), bineensaa fi raajii sobaa irratti kufuu itti jalqabuudha. Inni adabbii tartiibaatiin adeemu dha; seera Dilbataa irratti jalqaba. Jalqabni fi xumurni boqonnaa digdamii torbaffaa Isaayaas seera Dilbataati; boqonnaan sunis dhimma addaa seenaa gara seera Dilbataatti geessu fi isa booddee dhufu wajjin kallattiidhaan walitti hidhata qaban bakka bu’a.

Nuti boqonnaa digdamii-torbaffaa ilaallaa jirra; inni boqonnaawwan digdamii-saddeetii fi digdamii-sagaltiif haala raajii hundeessu waan taʼeef. Boqonnaawwan sana keessatti hiika bokkaa boodaa akka mala hojii tokkootti arganna; kunis, barbaachisummaa boqonnaawwan afurii fi shanii kan Daani’el, boqonnaawwan tokko hanga sadiitti kan Daani’el irratti kaaʼuu akka hubannu nu dandeessisa. Isaayyaas boqonnaa digdamii-torbaffaa keessatti jalqaba adabbii tartiibaatiin mootummaa jawwee irra geeffamu erga adda baasee booda, yeroo sana keessatti sabni Waaqayyoo “isheedhaaf faarfadhaa” jedhamee ajajamuu isaanii galmeessa. Eenyuudhaaf faarfadhaa?

Deebiin gaaffii eenyuuf faarfamuu akka qabu jedhu mata-duree faarfannaa sana keessatti argama; isaan “wayinii diimaa kan Waaqayyo eegu” faarfachuu qabu. Seenaan iddoo wayinii sun seenaa saba Waaqayyoo ti; innis yeroo jalqabaatiif Isaayaas boqonnaa shana keessatti ni kaafama.

> Amma ani isaaf jaallatamaa koo waaʼee iddoo wayinii isaa sirba jaalalaadhaan nan faarfadha. Isaaf jaallatamaan koo gaara baayʼee lalisaa taʼe irratti iddoo wayinii qaba ture; innis dallaa itti marsee, dhagoota isaa keessaa walitti guuree baasuun, muka wayinii filatamaa isa keessatti dhaabe; gidduu isaa keessatti gamoo ijaare, akkasumas isa keessatti iddoo cuunfaa wayinii qopheesse; inni wayiniin firii wayinii gaarii akka godhatu eegaa ture, inni garuu wayinii bosonaa godhate. Amma immoo, yaa jiraattota Yerusaalemii fi namoota Yihudaa, maaloo, ana fi iddoo wayinii koo gidduutti murteessaa. Iddoo wayinii kootiif waan ani isa keessatti hin goone, dabalataan maal gochuun dandaʼama ture? Maaliif, yeroo ani inni firii wayinii gaarii akka godhatu eegutti, inni wayinii bosonaa godhate? Amma immoo koottaa; waan ani iddoo wayinii koo irratti gochuuf jedhu isinitti nan hima: dallaa isaa irraa nan kaasa, innis ni nyaatama; dallaa dhagaa isaa ni diiga, innis ni miidhagama: Ani isa onaa nan godha; inni hin muramu, hin qotamu; qoree fi qoraattiinis ni biqilu; akkasumas duumessa irratti akka roobni isa irratti hin roobne nan ajaja. Iddoon wayinii Waaqayyoo maccaa humna hundumaa qabu mana Israaʼel dha, namoonni Yihudaas biqiltuu isaa itti gammadu dha; inni murtii eegaa ture, kunoo hacuuccaa; qajeelummaa eegaa ture, kunoo iyya. Isaayaas 5:1–5.

ନିୟମିତ ରବିବାର ଆଇନ ସଙ୍କଟର ଇତିହାସରେ, ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ଜନମାନେ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ଜନମାନଙ୍କୁ ଦ୍ରାକ୍ଷାବାଟିକାର ଗୀତ ଗାଇବାକୁ ହେବ, କାରଣ ସେହି ଗୀତ କୁହେ, “And now, O inhabitants of Jerusalem, and men of Judah, judge, I pray you, betwixt me and my vineyard.” ଦ୍ରାକ୍ଷାବାଟିକାର ଗୀତ ହେଉଛି ସେହି ଗୀତ ଯାହା ପୂର୍ବତନ ଚୁକ୍ତିବଦ୍ଧ ଜନସମୁଦାୟଙ୍କୁ ଅତିକ୍ରମ କରି ଯିବାକୁ ଚିହ୍ନଟ କରେ, ଯେତେବେଳେ ଈଶ୍ୱର ସେମାନଙ୍କ ସହିତ ଚୁକ୍ତିରେ ପ୍ରବେଶ କରନ୍ତି ଯେମାନଙ୍କ ବିଷୟରେ ପେତ୍ର କହିଥାନ୍ତି, “in time past were not a people, but are now the people of God.” ଏହା ଏହିଥିରେ ମଧ୍ୟ ଚିହ୍ନଟ କରେ ଯେ ଦ୍ରାକ୍ଷାବାଟିକା ଉପରେ କୌଣସି ବର୍ଷା ପଡ଼ିନାହିଁ, ଏବଂ ଏହିପରିଭାବେ ସେହି ସମୟଖଣ୍ଡରେ ଆସୁଥିବା ଏଲିୟାଙ୍କ କାର୍ଯ୍ୟକୁ ଚିହ୍ନଟ କରେ, ଯିଏ ସେହି ସମୟରେ ଏକମାତ୍ର ବର୍ଷା ଉତ୍ପନ୍ନ କରିପାରନ୍ତି। ଆମେ ଜାଣୁଛୁ ଯେ ଏହି ଗୀତଟି ଏକ ଚୁକ୍ତିବଦ୍ଧ ଜନସମୁଦାୟଙ୍କୁ ଅତିକ୍ରମ କରି ଯିବା ବିଷୟରେ, କାରଣ ଦ୍ରାକ୍ଷାବାଟିକାର ଗୀତ ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ପ୍ରାଚୀନ ଇସ୍ରାଏଲଙ୍କୁ ଗାଇ ଯାଇଥିଲା, ସେହି କାଳଖଣ୍ଡରେ ଯେତେବେଳେ ପ୍ରାଚୀନ ଇସ୍ରାଏଲଙ୍କୁ ଅତିକ୍ରମ କରି ଯାଇ ଦିଆଯାଉଥିଲା, ଏବଂ ସେହି ସମୟରେ ଈଶ୍ୱର ଏକାସାଥିରେ ଆତ୍ମିକ ଇସ୍ରାଏଲଙ୍କ ସହିତ ଚୁକ୍ତିରେ ପ୍ରବେଶ କରୁଥିଲେ।

> Mammaaksa biraa dhaga’aa: Abbaan mana tokko iddoo wayinii dhaabe; dallaa itti marses, keessatti iddoo wayinii itti cuunfan qote, gamoo ijaare; qonnaan bultootaafis kireesse, gara biyya fagoo deeme. Yommuu yeroon ija sanaa dhihaate, hojiiwwan isaa irraa ija isaa akka fudhatan tajaajiltoota isaa gara qonnaan bultoota sanaatti erge. Qonnaan bultoonni sun garuu tajaajiltoota isaa qabanii, tokko tumanii, kan biraa ajjeesanii, kan biraas dhagaadhaan rukutanii ajjeesan. Ammas tajaajiltoota kan duraa caalaa baayʼatan erge; isaanittis akkuma sana godhan. Hunda isaanii booddee ilmi isaa nan ulfeessu jechuun ilma isaa gara isaanii erge. Qonnaan bultoonni sun garuu yommuu ilma sana argan, walii isaanii gidduutti, ‘Kun dhaaltuu dha; kottaa, isa haa ajjeefnu, dhaala isaas haa dhuunfannu’ jedhan. Isa qabanii, iddoo wayinii sana keessaa baafanii, ajjeesan. Egaa gooftaan iddoo wayinii sanaa yommuu dhufu, qonnaan bultoota sana maal irratti godha? Isaanis, Inni namoota hamaa sana badiisa hamaadhaan ni balleessa; iddoo wayinii isaas qonnaan bultoota biroo warra yeroo isaatti ija isaa isaaf kennaniif ni kireessa jedhan. Yesusis isaaniin, “Macaafota keessatti, ‘Dhagaan warri ijaartonni tuffatan sun mataa golee taʼe; kun hojii Gooftaa ti, ija keenya keessattis dinqisiisaa dha’ jedhu sana takkumaa hin dubbifnee ree? Kanaaf ani isinittin jedhu, mootummaa Waaqayyoo isin irraa ni fudhatama; saba ija isaa fiduufis ni kennama. Namni dhagaa kana irratti kufu hundinuu ni caccaba; inni dhagaan kun irratti kufus daakuu godhee isa ni bulluccha” jedhe. Luboonni hangafoonnii fi Fariisonni fakkeenya isaa yommuu dhagaʼan, waaʼee isaanii akka dubbatu hubatan. Maatewos 21:33–45.

Yommuu Yesuus faaruu iddoo wayinii Waaqayyoo Israa’el isa duriitti faarfate, isaan humnaa fi mantii ergaa sanaatiin akkasitti harkifamanii turan; kanaafis yeroo Yesuus Yihuudota wal-mormitoota sana gaafate, Gooftaan iddoo wayinii sun warra Ilma isaa ajjeesan irratti maal akka godhu, isaan deebii sirrii kennuu malee hin dandeenye; yommuu akkana jedhan, “Inni namoota hamaa sana badiisa hamaadhaan ni balleessa; iddoo wayinii isaas qonnaan bultoota birootti ni kenne, isaanis yeroo isaanii keessatti ija isaa isatti ni deebisu.”

Achi Yesu sana achumaan boohata biraa itti dabalatee, yeroo inni waaʼee dhagaa tuffatamee faarfate sanatti, deebii isaanii isa xumuraa walitti qabuudhaan akkana jedhe: “Kanaafuu ani isinitti nan jedhu, Mootummaan Waaqayyoo isin irraa in fudhatama, saba ija isaa fidanittis in kennama. Namni kam iyyuu dhagaa kana irratti kufu ni caccaba; namni kam irra illee inni kufu garuu buddeena godhee isa ni daakaa.” “Buddeena godhee isa daakuu” jechuun kun Isaayyaas digdamii-torba keessatti, “dhagaawwan iddoo aarsaa hundumaa akka dhagaa chaalkii tumamee caccabee keessaa qoodamuutti” taʼuu, akkasumas “bosona waaqeffannaa fi fakkiiwwan dhaabatan hin hafan” jedhamu sana ni aksa. Lamaan isaanii iyyuu hojii haaromsa Yoosiyaas raawwateef wabii dha; inni warra bara dhumaa keessatti “yeroo torba” irra deebiʼanii argatan kan bakka buʼu dha; kun immoo dhagaa gufachiisaa dha, isa warra akka inni isaanii duratti gatii guddaa qabuutti hin ilaalle caccabsu.

በቀንታ ሕጊ እሑድ ዘሎ መዓልቲ፣ ከም ብኢሳይያስ ምዕራፍ ሃያን ሸውዓተን ዝተወከለ፣ እቶም “ቀደም ህዝቢ ዘይነበሩ” ዝነበሩ መዝሙር ናይ ኣትክልቲ ወይኒ ቀይሕ ናይ እግዚኣብሔር ክዘምሩ እዮም። እዚ ጽሑፋት ደጋጊሞም፣ ብዘይ ቀዳማይን ካልኣይን መልእኽቲ፣ ሳልሳይ መልእኽቲ ከም ዘየሎ ኣለሊዮም እዮም። ሕጊ እሑድ እቲ ሳልሳይ መልእኽቲ እዩ፣ እታ መዓልቲ ሕጊ እሑድ ድማ ታሪኽ ናይ ቀዳማይን ካልኣይን መልእኽቲ ትሓቑፍ እያ። ኣብ ኢሳይያስ ምዕራፍ ሃያን ሸውዓተን፣ ሕጊ እሑድ ነቲ ብዳንኤል ምዕራፍ ሓደ ዝተወከለ ዘመን ይልልይ፣ ድሕሪኡ ከኣ እንደገና ኣብ ዳንኤል ምዕራፍ ሓደ ክሳዕ ሰለስተ ዘሎ ይልልይ። ብትንቢታዊ መገዲ፣ እታ መዓልቲ ሕጊ እሑድ ኣብ ምዕራፍ ሃያን ሸውዓተን ነቲ ካብ 11 መስከረም 2001 ዝጀመረ ታሪኽ ትልልይ፣ እዚ ድማ እቲ ቀዳማይ መልእኽቲ ክሳዕ እቲ ቀረባ ዝመጽእ ሕጊ እሑድ ዝነበረ ሓይሊ ዝተዋህቦ ዘመን እዩ።

Nuti ittuma aanu furamtoonni faarfannaa warri furaman yeroo haalli sun gara bakka sagaagaltuun Roomaa faarfannaa ishee jalqabuutti geessu dura labsuu qaban irratti qabnu itti fufna.

> Anis ilaale, kunoo hoolichi Siʼoon tulluu irra dhaabatee ture; isa wajjinis kuma dhibba afurtamii afur turan; maqaan Abbaa isaa adda isaanii irratti barreeffamee ture. Ani sagalee samii irraa dhagaʼe; innis akka sagalee bishaanota baayʼee, akka sagalee qaqawwee guddaa ture; sagalee warra kiraara qabatanii kiraara isaanii irratti taphatanis dhagaʼe. Isaanis fuula teessoo mootummaa sanaa duratti, bineensota afran sanaa fi maanguddoota durattis akka faarfannaa haaraa tokkootti faarfatan; faarfannaa sana immoo namni tokko iyyuu barachuu hin dandeenye, warra kuma dhibba afurtamii afur, warra lafa irraa furaman sana malee. Isaan kun warra dubartootaan of hin xureessinidha; durboota taʼaniiru. Isaan kun iddoo hoolichi deemu hundatti isa duukaa buʼu. Isaan kun keessaa namoota irraa furamanii, Waaqayyoo fi hoolichaaf firii jalqabaa taʼaniiru. Afaan isaanii keessattis gowwoomsaan tokko iyyuu hin argamne; isaan teessoo mootummaa Waaqayyoo duratti mudaa hin qabani. Mulʼata 14:1–5.

Back to Articles