Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkoofsa Kudha Sagal】

Hiika Raajii Dubbii “Saʼaatii” Kitaaba Daaniʼel Keessatti Qabu

Author

Jeff Pippenger

Published

December 14, 2023

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

Jechi “sa’aatii” jedhu, kan Kakuu Moofaa keessatti kitaaba Daani’el qofa keessatti argamu, yeroo hundumaa murtii gosa tokkoo wajjin walitti hidhata qaba. Boqonnaa sadii keessatti immoo seera Dilbataa bakka bu’a; xiyyeeffannaan isaa mallattoo waraanaa, jechuunis Shadraaq, Meeshaak fi Abednegoon bakka buufame, irratti ta’a.

ꯃꯍꯥꯛ ꯃꯑꯣꯡ ꯃꯔꯤ ꯄꯔꯥꯗꯥ ꯑꯁꯤꯅ ꯑꯍꯥꯟꯕ ꯑꯦꯟꯖꯦꯜꯒꯤ ꯄꯥꯎꯈꯨꯝꯒꯤ ꯋꯥꯔꯤꯡ ꯑꯗꯨ 1798ꯗ ꯂꯥꯛꯄꯥꯗꯨ ꯃꯌꯦꯛ ꯑꯣꯏꯕꯅꯤ꯫ ꯃꯑꯣꯡ ꯃꯔꯤ ꯑꯗꯨꯗ ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯇꯝꯅ ꯁꯤꯖꯤꯟꯅꯕꯥ, ꯑꯗꯨꯅ ꯃꯌꯦꯛ ꯑꯣꯏꯕꯗꯤ 1844ꯒꯤ ꯑꯣꯛꯇꯣꯕꯔ 22ꯗ ꯑꯁꯤꯡꯕ ꯋꯥꯈꯠꯄꯒꯤ ꯅꯌꯥꯝ ꯍꯥꯡꯗꯣꯛꯄꯥꯗꯨꯅꯤ꯫ ꯃꯑꯣꯡ ꯃꯔꯤꯗ, “ꯄꯨꯡ” ꯍꯥꯏꯕ ꯋꯥꯍꯩ ꯑꯗꯨ ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯁꯤꯖꯤꯟꯂꯤꯕꯁꯤ 1798ꯗꯒꯤ 1844 ꯐꯥꯎꯕꯥ ꯑꯍꯥꯟꯕ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯑꯦꯟꯖꯦꯜꯒꯤ ꯄꯥꯎꯈꯨꯝꯁꯤꯡꯒꯤ ꯋꯥꯔꯤ ꯑꯗꯨ ꯃꯌꯦꯛ ꯑꯣꯏꯕꯅꯤ꯫ ꯋꯥꯔꯤ ꯑꯗꯨꯗꯤ ꯔꯦꯕꯦꯂꯦꯁꯟ ꯇꯦꯟꯒꯤ ꯃꯔꯨꯡ ꯇꯥꯔꯦꯠ ꯊꯨꯟꯗꯔꯁꯤꯡꯒꯤ ꯋꯥꯔꯤ ꯑꯗꯨꯅꯤ꯫ ꯇꯥꯔꯦꯠ ꯊꯨꯟꯗꯔꯁꯤꯡ ꯑꯁꯤ ꯃꯑꯣꯡ ꯃꯔꯤꯗ “ꯄꯨꯡ” ꯍꯥꯏꯕ ꯋꯥꯍꯩ ꯑꯗꯨ ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯁꯤꯖꯤꯟꯂꯤꯕꯁꯤꯅ ꯃꯌꯦꯛ ꯑꯣꯏꯕꯅꯤ, ꯃꯔꯝ ꯑꯗꯨꯅ ꯃꯁꯤꯅ 1989ꯗꯒꯤ ꯃꯇꯝ ꯄꯥꯡꯊꯣꯛꯄ ꯁꯟꯗꯦ ꯂꯣ ꯂꯥꯛꯄꯥ ꯐꯥꯎꯕꯥ ꯑꯍꯨꯝꯁꯨꯕ ꯑꯦꯟꯖꯦꯜꯒꯤ ꯋꯥꯔꯤꯁꯨ ꯃꯌꯦꯛ ꯑꯣꯏꯕꯅꯤ꯫

Boqonnaa shanaffaa keessatti, jechi “sa’aatii” akkasumas seera Dilbataa ni bakka bu’a; garuu achitti xiyyeeffannaan isaa dhuma mootummaa jahaffaa raajii Macaafa Qulqulluu, jechuun Ameerikaa, akkuma dhuma mootummaa jalqabaa raajii Macaafa Qulqulluu, jechuun Baabilon, fakkeenyaan mul’ifametti irra jira. Boqonnaa sadaffaa keessatti, xiyyeeffannaan mallattoo ibidda keessaa ture; garuu boqonnaa shanaffaa keessatti xiyyeeffannaan isaa qooda Belshaazaarii fi murtii isaa addaa irra jira, jechuunis Daani’el dhuma irratti seenaa keessatti galuun mallattoo sana fakkeessu iyyuu.

Seera Dilbataatti, “saʼaatiin” kennamuu Nabuukadnezar fi duuti Belshaazaar bakka buufamu. “Saʼaatiin” boqonnaa afur keessatti akka banamuu murtiiatti bakka buufame, banamuu murtii qorannoo Onkoloolessa 22, 1844 irratti adda baasa; akkasumas banamuu murtii raawwachiisummaa Seera Dilbataatti adda baasa. Innis jechuun, taʼe banamuun kitaabota murtii mana qulqullummaa samii keessaa Onkoloolessa 22, 1844 irratti, yookaan jalqabni murtii Waaqayyoo warra fayyina didan irratti fidamu, jalqaba murtii raawwachiisummaa Seera Dilbataatti; akeekkachiisni murtii dhiʼaatu keessaa kamiyyuu Daaniʼel boqonnaa afur keessatti yeroo jalqabaatiif jechi “saʼaatii” itti fayyadameen bakka buufama; jalqabni dhugaan gosoota murtii lamaan keessaa kamiyyuu immoo yeroo lammaffaatiif jechi “saʼaatii” boqonnaa afur keessatti itti fayyadameen bakka buufama.

Dubbii naannoo jecha “sa’aatii” isa Daanyel itti fayyadameef kenname inni jechi kun “polysemy” ta’uu isaati. Polysemy jechuun jecha hiika garaagaraa qabu, hiikawwan sun hundinuu mata-duree tokko jalatti walitti qabamuu danda’an jechuudha. Yeroo shan Daanyel jecha “sa’aatii” fayyadamu hundatti, hundinuu murtiitti kan agarsiisan ta’us, tokkoon tokkoon isaanii gama adda addaa murtii haaloo deebii Waaqayyoo, isa murtii raawwachiiftuu Isaa jedhamee waamamu, yookaan murtii qorannaa Waaqayyoo keessatti Inni eenyu akka fayyu yookaan akka hin fayyine murteessaa jiru irratti xiyyeeffatu. Murtiin qorannaa kan Onkoloolessa 22, 1844 jalqabe ta’uus ta’e, murtiin raawwachiiftuu kan Seera Dilbata dhufuuf jedhu sanaan jalqabu ta’uus ta’e, murtiileen lamaan iyyuu uumamaan isaanii adeemsa keessa kan guddachaa deemanidha. Murtiin haaloo deebii Waaqayyoo, yookaan murtiin raawwachiiftuu Isaa, Seera Dilbata irraa jalqabee suuta suutaan jabaachaa deema; dhuma irratti cufiinsa yeroo qorannaa namaa fi dha’ichawwan torban isa dhumaa irra ga’a.

Boqonnaan shanaffaa Daani’el jecha “sa’aatii” jedhu fayyadamuudhaan murtii raawwachiisummaa Waaqayyoo, akkuma du’a Beelshaazaar fi xumura saba inni bulchaa tureen bakka buufame sana, ibsa.

> Yeruma sana tokkotti quba harka namicha tokkoo baʼanii masaraa mootichaatti, iddoo ibsaan jiru dura, shuukummaadhaan dibame san irratti barreessan; mootichis kutaa harka sanaa isa barreessaa ture ni arge. Daaniʼel 5:5.

Murtiin raawwachiisaa seera Dilbataa irratti jalqaba; kunis akkasuma Nebukadnezaar suuraa warqee sana kennuudhaan mul’ifameera; garuu “sa’aan” sun caalaatti waa’ee bilisumma saba Waaqayyoo keessatti balaa seera Dilbataatiin dhufu sanaa ti. Murtiin raawwachiisaan sagaagaltuu Xiiroos irratti, akkasumas Ameerikaa Gamtoomanii irratti, seera Dilbataa irratti jalqaba; kunis “sa’aa” kitaaba Daani’el keessatti fakkeenya murtiiti.

> Ani sagalee keessaa sagalee biraa akkana jedhee dubbatu nan dhagaʼe; Yaa saba koo, cubbuu ishee keessatti qooda akka hin qabaannetti, dhaʼicha ishee irraas akka hin hirmaannetti, ishee keessaa baʼaa. Cubbuuwwan ishee hamma samii gaʼaniiru; Waaqayyos jalʼina ishee yaadateera. Akkuma isheen isiniif deebiste, isheedhaafis deebisaa; hojii ishee akkuma taʼe sanaan dachaa lama isheedhaaf kennaa; xoofoo isheen guutte keessatti, isheedhaaf dachaa lama guutaa. Akkuma isheen of ulfeessitee qananiidhaan jiraatte, hamma sana dhiphinaa fi gadda isheedhaaf kennaa; isheen garaa ishee keessatti, “Ani mootittii taʼee teessoo irra nan taaʼa; haadha hiyyeessaa miti; gaddas matumaa hin argu” jetti. Kanaafuu dhaʼichi ishee guyyuma tokko keessatti ishee irra in gaʼa; duuti, gaddi, beelliis; ibiddaanis guutumaan guutuutti in gubatti; Gooftaan Waaqayyo ishee irratti murteessu humna-qabeessaadha. Mootonni lafaa warri ishee wajjin sagaagalanii qananiidhaan jiraatanis, yeroo aara gubamuu ishee argan, isheedhaaf in booʼu, isheedhaafis in wawwaatu; dhiphina ishee sodaachuudhaan fagoo dhaabbatanii, “Wayyoo, wayyoo magaalaa guddittii Baabilon, magaalaa jabduu! saʼaatii tokko keessatti murtiin kee dhufeera” jedhu. Mulʼata Yohaannis 18:4–10.

Seerri Dilbataa Ameerikaa keessatti baʼu, kan jalqaba murtii raawwachiisaa taʼe, kan immoo adeemsa irraa gara fuulduraatti deemuun raawwatamu, “saʼaatii” keessatti jalqaba; innis saʼaatii ijoolleen Waaqayyoo warri amma iyyuu Baabilon keessa jiran mallattoo olkaʼaatiin waamaman keessaa itti baʼan dha. Inni “saʼaatii” murtiin “magaalaa guddittii sana, Baabilon” irratti dhufu dha. Murtiin ishee, jecha “saʼaatii” jedhuun fakkeeffame, yeroo hoolonni Waaqayyoo warri kaan Baabilon keessaa waamaman itti baʼan ni haguuga.

> Ⲟⲩⲟϩ ϧⲉⲛ ⲡⲁⲓⲉϩⲟⲟⲩ ⲉⲣⲉ ⲟⲩⲣⲓϯ ⲛ̀ⲧⲉ Ⲓⲉⲥⲥⲉ ⲥⲟϩⲓ ⲉ̀ⲣⲁⲧϥ ϩⲱⲥ ⲟⲩⲥⲓⲛⲓ ⲙ̀ⲙⲉⲧϩⲛⲏⲟⲩ· ⲛ̀ⲑⲟϥ ⲉⲩⲉ̀ⲕⲱϯ ⲛ̀ⲥⲱϥ ⲛ̀ϫⲉ ⲛⲓⲉⲑⲛⲟⲥ· ⲟⲩⲟϩ ⲡⲉϥⲙⲁⲛ̀ⲧⲟⲛ ϣⲁϥϣⲱⲡⲓ ⲉϥⲧⲁⲓⲏⲟⲩⲧ. Ⲟⲩⲟϩ ⲉⲣⲉϥⲉ̀ϣⲱⲡⲓ ϧⲉⲛ ⲡⲁⲓⲉϩⲟⲟⲩ ⲉ̀ⲧⲉ Ⲡϭⲟⲓⲥ ⲉϥⲉ̀ⲟⲩⲱϣⲧ ⲛ̀ⲧⲉϥϫⲓϫ ⲙ̀ⲙⲁϩⲥⲛⲁⲩ ⲉ̀ϫⲱⲕ ⲉ̀ⲑⲣⲉϥϫⲓⲧⲟⲩ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲓⲗⲟⲓⲡⲟⲛ ⲙ̀ⲡⲉϥⲗⲁⲟⲥ, ⲉⲧⲛⲁⲟϩⲓ, ϧⲉⲛ Ⲁⲥⲥⲩⲣⲓⲁ, ⲟⲩⲟϩ ϧⲉⲛ Ⲭⲏⲙⲓ, ⲟⲩⲟϩ ϧⲉⲛ Ⲡⲁⲑⲣⲟⲥ, ⲟⲩⲟϩ ϧⲉⲛ Ⲕⲟⲩϣ, ⲟⲩⲟϩ ϧⲉⲛ Ⲏⲗⲁⲙ, ⲟⲩⲟϩ ϧⲉⲛ Ϣⲓⲛⲁⲣ, ⲟⲩⲟϩ ϧⲉⲛ Ϩⲁⲙⲁⲑ, ⲟⲩⲟϩ ⲛ̀ⲧⲉ ⲛⲓⲛⲏⲥⲟⲥ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡⲓⲓⲟⲙ. Ⲟⲩⲟϩ ϥⲛⲁ̀ⲧⲁϩⲟ ⲟⲩⲥⲓⲛⲓ ⲉ̀ⲡ̀ϣⲱⲓ ⲛ̀ⲛⲓⲉⲑⲛⲟⲥ, ⲟⲩⲟϩ ϥⲛⲁ̀ⲑⲱⲟⲩϯ ⲉ̀ⲛⲓⲓⲱⲣⲉⲙ ⲛ̀ⲧⲉ Ⲓⲥⲣⲁⲏⲗ, ⲟⲩⲟϩ ϥⲛⲁ̀ϯⲑⲱⲟⲩϯ ⲉ̀ⲛⲓⲫⲱⲣϫ ⲛ̀ⲧⲉ Ⲓⲟⲩⲇⲁ ϧⲉⲛ ⲡⲓϥⲧⲟⲩ ⲛ̀ⲕⲁϩ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡ̀ⲕⲁϩⲓ. Ⲏⲥⲁⲓⲁⲥ 11:10–12.

Gooftaan sochii ergamaa isa jalqabaa keessatti bara 1844tti namoota Baabilon keessaa waame; ergamaan lammaffaan seenaa sanaas guyyoota dhumaa keessatti irra deebiʼamee ni raawwatama, yeroo “Waaqayyo haftee saba isaa deebisee argachuuf yeroo lammaffaatiif harka isaa diriirsu.” Hafteen saba isaa inni “deebisee” keessaa waamaa jiru sun mallattoo miti; mallattoon immoo “hidda Issey” ti, inni akka “mallattoo” kaʼee dhaabatu, isa “Sablammoonni barbaadan.” Waaqayyo yeroo lammaffaatiif saboota Baabilon keessaa ni waama.

Inni jalqaba raawwachuudhaan jalqaba “warra Israa’el keessaa ari’aman,” warra “Yihudaa bittinnaa’an” ta’an walitti ni qaba; isaanis yeroo guyyaa sadii fi walakkaa karaa irratti du’anii ciisuu isaanii Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti ibsame sana dhuma irratti walitti qabaman, isaan “qarqara afurii lafa irraa” dhufu; karaan sunis sulula Hisqi’eel kan lafee du’aa fi goggogaa keessa darba.

“Saʼaatiin” murtiin raawwachiisaa “Baabilon” magaalaa “guddoo” irratti jalqabu, “saʼaatii” “kirkira lafaa guddaa” Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti ibsame sanauma dha. Murtiin raawwachiisaa Waaqayyoo “saʼaatii” sana irratti jalqaba; sababiin isaas, Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti, namoonni kuma torba “saʼaatii” kirkira lafaa keessatti ni ajjeefamu. Kumni torban sun “namoota jajjaboo hundumaa” Nebukadnezaar warra Shaadraak, Meshaak fi Abedenegoo gara ibidda boba’aa yeroo iddoo isaa caalaa “si’a torba” ho’ifametti darban keessaa du’aniin bakka buufame turan. Warraaqsa Faransaay keessatti “kumnni torban” sun mootummaa Faransaay, yookaan namoota isaa jajjaboo bakka bu’a ture. Boqonnaa shan keessatti Belshaazaar qofatu hin ajjeefamin, waraanni isaas ni barbadaa’e. “Saʼaatiin” seera Dilbataa ari’atama ummanni Waaqayyoo gara ibiddaatti darbamuun bakka buufame sana jalqaba; garuu yeroo wal fakkaatu sanatti murtii raawwachiisaa Waaqayyoo magaalaa guddoo Baabilon irratti jalqabuus mallatteessa.

Innis sa’aatii “yeroo” kirkira lafaa guddaa Mul’ata boqonnaa kudha tokkoffaa keessatti ibsameetis dha; yeroo lafeewwan duraan du’anii, bineensa boolla gad fageenyaa keessaa ba’een daandii irratti ajjeefaman, akka mallattoo ol qabamanii samii keessaa ol fudhatamanitti. Achittis immoo “yeroon” sunuma yeroo Wayyoon sadaffaan, inniis malakata torbaffaa ta’e, afuufamuudha. Malakanni torbaffaan Wayyoo sadaffaadha; kaayyoon malakata Wayyoo isa dhumaa sanaas warra waaqeffannaa Dilbataa dirqisiisan irratti murtii fiduu qofa utuu hin ta’in, saboota illee aarsuudha. Wayyoon sadaffaan, malakatni torbaffaan, fi saboonni aarfachuun, hundinuus mallattoolee gahee raajii Islaamaa irratti dubbatanidha; isaan hundinuus “yeroo” kirkira lafaa guddaa keessa kaa’amaniiru.

> Isaanis sagalee guddaa samii keessaa, “As ol kottaa” isaaniin jedhu dhaga’an. Isaanis duumessa keessa taʼanii gara samii ol baʼan; diinonni isaaniis isaan argan. Saʼaatii sanumatti lafti kirkire guddaan taʼe; kutaan kudha keessaa tokko magaalattii ni kufe; kirkira lafaa sanaanis namoota keessaa kuma torba ni ajjeefaman; hafan immoo ni sodaatan, Waaqayyoo samii ulfinaas ni kennan. Wayyoon lammaffaan darbeera; kunoo, wayyoon sadaffaan daftee dhufaa jirti. Ergamaan torbaffaanis malakata afuufe; sagaleewwan gurguddaan samii keessatti akkana jedhan, “Mootummoonni biyya lafaa mootummaa Gooftaa keenyaatii fi Kiristoos isaatii taʼaniiru; innis bara baraa hamma bara baraatti ni mootummaa.” Jaarsoliin digdamaa afuris warri teessoo isaanii irratti fuula Waaqayyoo dura taaʼan fuula isaanii irratti kufanii Waaqayyoon waaqeffatan; akkana jedhanii, “Yaa Gooftaa Waaqayyo Hundumaa Dandaʼu, isa jiru, isa ture, isa dhufu, humna kee guddaa fudhattee mootummaa waan jalqabdeef si galateeffanna. Saboonni ni aaran, dheekkamsi kees dhufeera, yeroo warri duʼan itti murtaaʼanis dhufeera; garboota kee raajotaaf, qulqullootaaf, warra maqaa kee sodaataniif, xinnaa fi gurguddaaf, gatii isaanii kennuufis; warra lafa balleessan balleessuufis.” Mulʼata 11:12–18.

Lafee Yaaʼiiqeel “duumessa keessatti gara samii ol baʼu; diinonni isaaniis” “saʼaatii” sanatti “isaan” argu; yeroo muuziqaan Nebukadnezar taphachuu jalqabu, sagaagaltuun Xiiroos faarfannaa jalqabdu, Israaʼel gantuunis sirbuu jalqabutti. Israaʼel gantuun raajicha sobaa bakka buʼaa jirti; mootichi Nebukadnezar bineensa guddaa sana, sagaagaltuun Xiiroosis bineensa sana bakka buʼu. Sirbichi seenaa Eliyaas keessatti raajota Baʼaalii fi raajota bosona keessaa fakkeenyaan agarsiifameera. Akkasumas sirba Saalomee, intala Herodiyaas keessatti fakkeenyaan mulʼifameera. Baʼaal waaqa dhiiraa sobaa ti; Ashtaarot immoo raajota bosona keessaa kan waaqa dubartii taʼe dha. Isaan lamaan walitti taʼanii waldaa (dubartittii) fi mootummaa (dhiira) walmakaa bakka buʼu. Isaan lamaan walitti taʼanii raajicha sobaa kan Ameerikaa bakka buʼu. Saalomeen akka raajichi sobaan intala Room taʼe ibsiti; fakkeenyi isaas walmakaa waldaa fi mootummaa kan Yunaayitid Isteetis keessatti argamu dha.

> Kanaaf yeroo sanaa Kaldoonni tokko tokko dhiyaatanii Yihuudota irratti himatan. Isaanis akkana jedhanii Mooticha Nebukadnezaaritti dubbatan: Yaa mootii, bara baraan jiraadhu. Ati yaa mootii, akka namni hundinuu sagalee gaanfaa, ulullee, kiraaraa, saaqibuutii, faarsitii, fi dulsiimeerii, akkasumas gosa muuziqaa hundumaa yeroo dhagaʼu sujuudee fakkii warqee sana waaqeffatu ajaja baafatteerta; namni immoo sujuudhee waaqeffachuu baatu kam iyyuu bobaʼaa ibidda hoʼaa keessatti darbatamuu qaba. Yihuudota muraasni ati hojii bulchiinsa biyya Baabilon irratti muudde jiru; isaanis Shaadraak, Meeshaak, fi Abednego dha; namoonni kun, yaa mootii, siif ulfina hin kennine; isaan waaqota kee hin tajaajilan, fakkii warqee ati dhaabde sanaas hin waaqeffatan. Daaniʼel 3:8–12.

Saʼaatii sana keessatti, diinonni Shadraak, Meeshaak fi Abedneegoo mallattoo bineensichaa fudhachuu akka didan argan; achiis murtii ajajame sana akka raawwatamuuf mooticha kadhatan. Saʼaatii sana keessatti, seerri Dilbataa, kan bineensa lafa irraa kaʼu (kirkira lafaa) dura dhaabatuu fi sochii raasu sana taʼe, dheekkamsi fi aariin Nebukadnezaar mulʼatanii jiru.

> ᱛᱤᱥ ᱱᱮᱵᱩᱠᱟᱫᱽᱱᱮᱡᱟᱨ ᱟᱨᱩ ᱠᱚᱯ ᱨᱮ ᱥᱟᱫᱽᱨᱟᱠ, ᱢᱮᱥᱟᱠ, ᱟᱨ ᱟᱵᱮᱫᱽᱱᱮᱜᱚᱠᱚ ᱟᱹᱜᱩ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱟᱫᱮᱥ ᱮᱢᱟᱫᱟ᱾ ᱛᱤᱥ ᱚᱱᱠᱩ ᱱᱚᱣᱟ ᱦᱚᱲᱠᱚ ᱨᱟᱡᱟ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱥᱟᱢᱱᱮ ᱟᱱᱟᱫᱠᱚᱣᱟ᱾ ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ 3:13᱾

Ari’atni inni ragaan Waaqayyoo lamaan irratti raawwatamu (Shadraak, Meeshaakii fi Abeenegoo), yeroo isaan sagaduu didanitti raawwatama; yookaan akkuma Mul’ata boqonnaa kudha tokkoffaan ibsu—miilla isaanii irratti dhaabbatu.

> Booda guyyaa sadii fi walakkaa booddee Hafuuri jireenyaa kan Waaqayyo biraa dhufe isaan keessa seene; isaanis miilla isaanii irra dhaabbatan; warra isaan argan hunduma irrattis sodaan guddaan bu’e. Isaanis sagalee guddaa samii keessaa, “As ol kottaa” jedhu dhaga’an. Isaanis duumessa keessatti gara samiitti ol ba’an; diinonni isaanii immoo isaan ilaalaa turan. Mul’ata 11:11, 12.

Isaan gombifachuudhaa didanii, akka loltoota jajjaboo Hisqiʼeelitti miilla isaanii irratti dhaabatu. Isaan yeroo ergaa mallattoo sana fudhatanii itti aansee labsanitti ni dhaabatu; ergaan sunis Ameerikaa keessatti walitti dhufeenya waldaa fi mootummaa hundeeffamuu isaa morma, seerri Dilbataa dhihoo keessatti akka dhufu akeekkachiisa, akkasumas murtiin adabbii Waaqayyoo deebii kennuufiif jedhu Islaama Wabii sadaffaatiin raawwatamuuf akka jedhu ifa godha. Ergaan Iyyisa Halkan Gidduu “iccitii” boqonnaa lammaffaa keessatti Daaniʼeelitti mulʼifameen bakka buʼa; yeroo ummanni Waaqayyoo kan dhuma baraa “dhugaa” sana keessatti hundeeffatanii qubatan, kirkirri lafaa dhihoo jiru isaan sochoosuu hin dandaʼu, sochoosanus hin dandaʼan.

> “Hojiin Battle Creek keessatti hojjetamu akkauma sirna isa tokko sanaati. Geggeessitoonni sanitarium keessatti warra amantii hin qabne wajjin wal makanii, isaanis gorsa isaanii keessatti hanga tokkootti simataniiru; garuu kun akka ija isaanii cufatanii hojii jalqabanii hojjechuu fakkaata. Isaan waan yeroo kam iyyuu nu irratti bu’u arguuf dandeettii qalbii addaan baasuu hin qaban. Hafuurri abdii kutannaa, waraanaa fi dhiiga dhangalaasuu tokko jira; hafuurri sunis hanga xumura yerooatti in dabala. Akkuma saba Waaqayyoo adda isaanii irratti mallatteeffamanitti—kun mallattoo yookaan chaappaa ijaan mul’atu miti, garuu dhugaa keessatti, yaadaanis ta’e hafuuraanis, akka hin sochooneef cimanii dhaabbachuu dha—akkuma saba Waaqayyoo mallatteeffamanii fi raafamaaf qophaa’anitti, inni ni dhufa. Dhugumatti, inni duraanuu jalqabameera. Murtoon Waaqayyoo amma lafa irra jira, akeekkachiisa nuuf kennuuf, akka waan dhufu beeknuuf.” Manuscript Releases, volume 10, 252.

Chaappaan jechuun mallattoo jalqabarratti namootaan argamuu hin dandeenye, garuu sanaa booddee hundumaan mul’atu agarsiisa. Yeroo sabni Waaqayyoo ergaa Iyya Barii Halkan Walakkaa fudhatu, isa boqonnaa lammaffaatti “iccitii” jechuun Daani’eelitti mul’ifameen bakka buufame sana, isaan “iccitii” fakkii bineensaa isa gara mallattoo bineensaatti geessu, kan murtii Waaqayyoo fidu, murtiin sunis karaa Islaamaatiin raawwatamu sana fudhataniiru. Kun yeroo “hafuurri abdii kutannaa, waraanaa fi dhiiga dhangalaasuu” dabalaa jiru keessatti ta’a. Yeroon sun amma dha. Kun yeroo hooggantoonni Adventizimii sababii jaamummaa Laa’odiiqeyaa irraa ka’een arguu hin dandeenye keessatti ta’a. Adeemsa chaappaatti, kan Iyya Barii Halkan Walakkaatti xumuramu keessatti, chaappaan adda isaanii irratti durboota ogeeyyii irratti maxxanfama, garuu hin mul’atu. Shaadraak, Meeshaakii fi Abednegoon warra akka haasa isaanii Nebukadnezaarii wajjin taasifaniin ibsameetti dhugaatti hundeeffaman bakka bu’u.

> Nebukadnezar dubbattee isaaniin akkana jedhe; “Yaa Shadraak, Meshaak, Abednaagoo, isin waaqolii koo hin tajaajiltanii, fakkii warqee ani dhaabeefis hin sagaddan jechuun dhugumaa? Egaa amma yommuu sagalee malakataa, ulullee, kiraaraa, saaqbuutii, psaaltii, dulsiimeerii, fi gosa muuziqaa hundumaa dhageessanitti kufitanii fakkii ani hojjedheef sagaddan yoo qophooftan, gaarii dha; garuu yoo hin sagadne taʼe, saʼaatii sanauma keessatti gara gidduu ibidda bobaʼaa ibiddaa isa guddaa keessatti darbamtan; waaqni isin harka koo keessaa baasu sun eenyu?” Shadraak, Meshaak, fi Abednaagon deebisanii mootichaan akkana jedhan; “Yaa Nebukadnezar, dubbii kana keessatti deebii siif kennuudhaaf yaaddoo hin qabnu. Yoo akkas taʼe, Waaqni keenya isa nu tajaajillu keessaa, inni boolla ibidda bobaʼaa sana keessaa nu oolchuu dandaʼa; yaa mootii, harka kee keessaas nu baasa. Garuu yoo akkas taʼuu baate iyyuu, yaa mootii, akka nu waaqolii kee hin tajaajille, fakkii warqee ati dhaabdes hin sagadne siif beekamaa haa taʼu.” Daaniʼel 3:14–18.

ᱛᱟᱦᱮᱱ ᱯᱟᱨᱮ ᱚᱱᱟ ᱛᱤᱱ ᱜᱚᱢᱠᱮ ᱠᱚ ᱢᱟᱧᱡᱟ ᱵᱷᱟᱹᱰᱤᱡ ᱦᱚᱨ ᱥᱮ ᱧᱮᱞᱚᱜᱼᱟ ᱮᱱ ᱤᱥᱚᱨᱟᱜ ᱢᱚᱦᱚᱨ ᱩᱫᱩᱜᱼᱟ᱾ ᱮᱱᱠᱩ ᱢᱤᱫ ᱜᱮ ᱚᱠᱚᱭ ᱯᱩᱨᱵᱤ ᱵᱷᱤᱛᱨᱤ ᱨᱮ ᱚᱱᱟ ᱢᱚᱦᱚᱨ ᱛᱟᱦᱮᱸᱱᱟ ᱚᱠᱟ ᱧᱮᱞᱚᱜ ᱵᱟᱝ, ᱚᱱᱟ ᱥᱚᱢᱚᱭ ᱨᱮ ᱤᱥᱚᱨᱟᱜ ᱢᱚᱦᱚᱨ ᱩᱫᱩᱜ ᱥᱟᱶ ᱮᱢ ᱥᱟᱸᱣᱛᱟᱣ ᱦᱩᱭᱩᱜᱼᱟ, ᱡᱚᱠᱷᱚᱱ ᱚᱱᱟ ᱧᱮᱞᱚᱜ ᱦᱚᱵᱚᱭ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ᱾

> Sana boodichisni guddaan aaree guutame; fuulli isaa immoo Shadaraak, Meshaak, fi Abednegoo irratti jijjiirame; kanaaf inni dubbatee, boolla ibiddaa sana akka yeroo hundumaa caalaa dachaa torba ho’ifamu ajaje. Innis namoota humna-qabeeyyii waraana isaa keessaa warra jajjaboo ta’an Shadaraak, Meshaak, fi Abednegoo hidhuudhaan boolla ibiddaa boba’u sana keessa akka darbatan ajaje. Ergasii namoonni kun uffata isaanii, surrii isaanii, gonfoo isaanii, fi uffata isaanii kan biraa wajjin hidhamanii gara gidduu boolla ibiddaa boba’u sanaatti darbataman. Kanaafis, sababii ajajni mootichaa ariifachiisaa turee fi boolli sun baay’ee ho’aa tureef, ibiddi ol ba’e sun namoota Shadaraak, Meshaak, fi Abednegoo ol fuudhanii geessan sana ajjeese. Namoonni sadeen kunis, jechuunis Shadaraak, Meshaak, fi Abednegoo, hidhamanii gara gidduu boolla ibiddaa boba’u sanaatti kufan. Ergasii Nebukadnezaar mootiin dinqisiifatee dafsee ka’e; innis gorsitoota isaatti dubbatee, “Nuti namoota sadii hidhamaa ta’an gara gidduu ibiddaa keessa hin darbannere?” jedhe. Isaanis mootichaaf deebisanii, “Dhuguma, yaa mootii,” jedhan. Inni deebisee, “Kunoo, ani namoota afur hiikaman, gidduu ibiddaa keessa deeman nan arga; miidhaanis isaan irra hin jiru; bifa isa afraffaasaas akka Ilma Waaqayyoo ti,” jedhe. Daani’el 3:19–25.

Ragaan lamaan, kan Shaadraaq, Meeshaaqii fi Abednaagoon bakka buufaman, achiis mallattoo akka faajjii ol kaafamu; achiis chaappaan ni mul’ata.

> “Hojiin qulqulluun hojii isaa cubbuu, qajeelummaa fi murtii irratti addunyaadhaaf amansiisuu dha. Addunyaan akeekkachiifamuu kan dandeessu, warri dhugaa amanan dhugaadhaan qulqulleeffamanii, qajeelchota ol’aanaa fi qulqulluu irratti hojjechaa, karaa ol’aanaa fi ulfina qabuun sarara adda baafamuu warra mootummaa Waaqayyoo eeganii fi warra isaan miillaan tuffatanii cabsan gidduu jiru mul’isuun qofaadha. Qulqulleessuun Hafuura Qulqulluu, warra chaappaa Waaqayyoo qaban fi warra guyyaa boqonnaa sobaa eegan gidduu garaagarummaa jiru ifa godha. Yommuu qormaanni dhufu, mallattoon bineensichaa maal akka ta’e ifatti ni mul’ata. Innis Dilbata eeguu dha. Warri dhugaa erga dhaga’anii booddee illee guyyaa kana akka qulqulluutti ilaaluu itti fufan, mallattoo nama cubbamaa sanaa baatu; inni yeroo fi seerota jijjiiruuf yaade sanaa. Bible Training School, December 1, 1903.”

Yeroo seerri Dilbataa ba’u, Ameerikaan hojii raajii ishee raawwachuuf jecha gara Dhaabbata Mootummoota Gamtoomanii ni garagalta. Akka shubbisa Saalomeetiin bakka buufametti, dinqiiwwan isheen hojjettuun addunyaa gowwoomsuu qabdi. Yeroo isheen shubbisa gowwoomsaa ishee shubbiftu, sagaagaltuun Xiiros faarfannaa ishee ni faarfatti, orkistiraan Nebukadnezaaris muuziqaa ni taphata. Ameerikaan addunyaan faarfannaa sana akka fudhatuu fi fakkeenya sana duratti akka sagadu dirqisiisu keessatti dursa ni fudhatti.

> Anis bineensi kan biroo lafa keessaa ol baʼu nan arge; inni gaanfa lama akka hoolaatti qaba ture, akka jawweetti immoo dubbata ture. Inni aangoo bineensa isa jalqabaa hundumaa fuula isaa duratti hojjeta; lafaa fi warra ishee keessa jiraatanis bineensa isa jalqabaa, kan madaan isaa duʼa geessisu fayye sana akka waaqeffatan godha. Inni dinqiiwwan gurguddoo ni hojjeta; hamma ibidda iyyuu samii irraa gara lafaatti ija namootaa duratti buusuutti. Dinqiiwwan sana, kan fuula bineensichaa duratti hojjechuu dandaʼe sanaan, warra lafa irra jiraatan ni gowwoomsa; warra lafa irra jiraatanis bineensa isa madaa billaadhaan madaaʼee garuu jiraate sanaaf fakkii akka tolchanitti itti hima. Innis fakkiin bineensichaa dubbachuu akka dandaʼu, akkasumas warri fakkii bineensichaa waaqeffachuu didan hundinuu akka ajjeefaman gochuuf, hafuura fakkii bineensichaaf kennuu dandaʼe. Inni namoota hundumaa, xinnaa fi gurguddaa, dureessaa fi hiyyeessa, bilisaa fi garba, harka isaanii mirgaatti yookaan adda isaanii irratti mallattoo akka fudhatan godha; namni mallattoo sana, yookaan maqaa bineensichaa, yookaan lakkoofsa maqaa isaa hin qabne bituu yookaan gurguruu akka hin dandeenye godha. Asitti ogummaan jira. Namni hubannaa qabu lakkoofsa bineensichaa haa lakkaaʼu; inni lakkoofsa nama tokkooti; lakkoofsi isaas dhibba jaha, jaatamii jaʼa. Mulʼata Yohaannis 13:11–18.

Bara dhumaa keessatti Gibxi addunyaa (yeroo sana Tokkummaa Mootummootiin bulfamu) bakka bu’a; garuu warra gargaarsaaf gara Gibxitti (Ameerikaa Yunaayitid Isteetis) garagalan irratti “Wayyoo”n tokko (mallattoo Islaamaa) labsameera. Yommuu namoonni sadan amanamoon boolla ibiddaa keessatti darbatamanii addunyaadhaaf alaabaa ta’anitti, boolli ibiddaa sun dhugumaan boolla ibiddaa Nebukadnezar miti.

> Isaan warra gargaarsaaf gara Gibxiitti buʼanitti; warra fardeen irratti irkatanitti, gaariiwwan irratti amanatanitti, sababii isaanii baayʼee taʼaniif; abbootii fardeenittis sababii isaanii jajjaboo guddaa taʼaniif; garuu Israaʼel Isa Qulqulluu sana hin ilaalle, Waaqayyos hin barbaadne! Inni garuu isuma iyyuu ogeessa; hamaa ni fida, dubbii isaas duuba hin deebisu; mana warra hammina hojjetaniitti, gargaarsa warra jalʼina hojjetaniittis ni kaʼa. Amma warri Gibxii namaa dha malee Waaqayyo miti; fardeen isaanii foonii dha malee hafuura miti. Yommuu Waaqayyo harka isaa diriirsutti, inni gargaaru ni kufa, inni gargaaramus ni kufa, hundinuu isaanii waliin ni badu. Waaqayyo akkana naan jedhee dubbateeraatii: akkuma leenci, ilmi leencaas boojuu isaa irratti aadu, yeroo tiksoota hedduun isa irratti waamamanitti sagalee isaanii hin sodaatu, iyyi isaaniitiinis of hin salphisu; akkasuma Waaqayyo Gooftaan maccaa Xiyooniif, tulluu isheetiifis loluuf ni buʼa. Akkuma simbirroon barrisaan, akkasuma Waaqayyo Gooftaan Yerusaalem ni eega; eegaa ishee ni oolcha; irra darbuu isaatiin ishee ni tiksa. Gara Isa ijoolleen Israaʼel irraa gadi fagoo fincilanitti deebiʼaa. Guyyaa sanatti namni hundinuu waaqolii tolfamoo meetii isaa, waaqolii tolfamoo warqee isaas, kan harki keessan cubbuudhaaf isiniif tolche, ni gataa. Ergasii Asoorichi goraadeedhaan ni kufa, garuu goraadee nama jabaa tokkoon miti; goraadeen nama gad-aanaa tokkoonis isa ni fixa miti; inni garuu goraadee sana duraa ni baqata, dargaggoonni isaas ni moʼamu. Sodaadhaan gara daʼoo isaa jabaa sanaatti ni darba, bulchitoonni isaas alaabaa sanaan ni rifatu, jedha Waaqayyo inni ibiddi isaa Xiyoon keessa jiru, iddoon ibidda isaa Yerusaalem keessa jiru. Isaayaas 31:1–9.

Yerusaalem boolla inni addunyaan ilaaltu taʼa; isaanis keessatti namoota afur deemaa jiran ni argu.

> Achiis Nebukadnezaari afaan boolla ibidda bobaʼaa sanaatti dhiʼaatee dubbate; akkanas jedhe, “Yaa Shaadraak, Meešaak, fi Abednegoo, tajaajiltoota Waaqa Waan Hundumaa Olii, kottaa baʼaa; asis kottaa.” Ergasii Shaadraak, Meešaak, fi Abednegoo gidduu ibidda sanaa keessaa baʼan. Bulchitoonni, mootummaa irratti aangoo qaboonni, ajajtoonni, fi gorsitoonni mootichaa walitti qabamanii namoota kana ni argan; ibiddi qaama isaanii irratti humna hin qabne; rifeensi mataa isaanii tokko illee hin gubanne; uffanni isaaniis hin jijjiiramne; urgaan ibiddaas isaanitti hin hafne. Ergasii Nebukadnezaar dubbatee akkana jedhe, “Waaqni Shaadraak, Meešaak, fi Abednegoo haa eebbifamu; inni ergamaa isaa ergee tajaajiltoota isa irratti amanatan oolche; isaanis dubbii mootichaa diiganii, qaama isaanii dabarsee kennan; kunis akka isaan Waaqa mataa isaanii malee waaqa biraa tokko illee hin tajaajille yookaan hin waaqeffanneef.” Daaniʼel 3:26–28.

Achiis Nebukadnezaar labsii biraa baase. Labsiin sun labsii dhumaa bara mootummaa isaatiin kennamu kan guyyoota dhumaa agarsiisuudha. Inni labsii du’aa baasa; kunis yaalii isaa dadhabaa Waaqa mootummaa waaqaa ol kaasuu keessatti, dhugumaan fakkeenya raajii labsii du’aa dhuma addunyaa irratti kennamuuti. Nebukadnezaar, mootii dhuma addunyaa irratti argamu bakka bu’ee, fakkeenya mootota kudhanii bineensaa warra sagaagalummaa ejjituu Roomaa wajjin raawwataniti. Haala raajii keessatti labsii itti aanu labsii du’aati; Nebukadnezaaris yeroo ofii isaatiif labsii utuu baasu iyyuu, dhugumaan labsii dhumaa gamtaa sadii guyyoota dhumaa keessatti ta’e bakka bu’a. Labsiin sun labsii du’aa yeroo balballi araaraa cufamee booda hojii irra ooluudha; garuu saba Waaqayyoo irratti gonkumaa hojii irra hin oolu.

> Kanaaf ani seera baaseera; ummanni, sabni, afaan kam iyyuu, kan Waaqa Shadraak, Meeshaak, fi Abednego irratti dubbii dogoggoraa dubbatu, caccabee ni kutama; manneen isaaniis tuullaa xurii ni ta’u; sababni isaas, Waaqa akkanaatti oolchuu danda’u biraan hin jiru. Ergasii mootichi Shadraak, Meeshaak, fi Abednego biyya bulchiinsa Baabilon keessatti ol isaanii ni guddisse. Daani’el 3:29, 30.

Amma kutaa galmee keessatti boqonnaawwan sadan jalqabaa Daani’el irraa ga’aa ta’e kaa’anneerra; kanaafuu amma yaada keenya boqonnaa afraffaa fi shanaffaa irratti jalqabuuf qophoofneerra; boqonnaawwan kunis seera raajii “deebisanii bal’isuu” jedhuun mootummaa qabu. Daani’el boqonnaa afraffaa bara 1798 fi jalqaba bineensa lafaa adda baasa; Daani’el boqonnaa shanaffaa immoo seera Dilbataa, akkasumas dhuma bineensa lafaa yeroo inni akka jawwee dubbatu adda baasa. Ergaa maleekota sadii irratti ijaarsa dhaabuuf, boqonnaawwan lamaan kun boqonnaawwan sadan jalqabaa wajjin “sarara irratti sararaan” walitti fidamuu qabu. Dhugaa kana irraa kan ka’e, jalqaba seera “sarara irratti sararaan” jedhu of eeggannoodhaan hiikuu keenya ta’a.

Mata duree keessatti itti fufna.

> “Baalshaazaar fedha Waaqayyoo beekuu fi gochuu keessatti carraa hedduu argatee ture. Inni abbaa isaa Nebukadnezaar hawaasa namootaa keessaa ari’amuu isaa argee ture. Sammuun mootichi of tuulummaan itti boonuu, Isa isa kenneen irraa fudhatamuu isaa argee ture. Mootichi mootummaa isaa keessaa baafamee bineensota lafa keessaa wajjin akka jiraatu taasifamuu isaa argee ture. Garuu jaalalli Bashaazaar bashannanaa fi of ulfeessuu barsiisa inni matumaa dagachuu hin qabne haxaawee ture; innis cubbuuwwan warra murtii adda ta’e Nebukadnezaar irratti fidee wajjin wal fakkaatan hojjete. Inni carraawwan gaarummaadhaan isaaf kennaman balleesse; dhugaa beekuu keessatti carraawwan harka isaa keessa jiran fayyadamuun dagate. ‘Akkan fayyuuf maal gochuu qaba?’ jechuun gaaffii mootichi guddaan garuu gowwaan ta’e loogii malee bira darbe.” Bible Echo, April 25, 1898.

Back to Articles