Article

# Kitaaba Daaniʼel — Lakkoofsa Saddeettamii-Saddeet

Rooba Sobaa Dhugaa Hin Taane Saaxiluu: Imala Raajii Fulbaana 11, 2001 irraa jalqabee

Author

Jeff Pippenger

Published

February 21, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Yeroo ergamaan sun gad buʼutti adeemsi qormaataa jalqabu, qormaata kitaaba sana harka ergamichaa keessaa fuudhanii nyaachuu yookaan dhiisuu jedhuun bakka buʼa. Warri ergaa sana nyaachuu filatan immoo booddee gara abdii kutannaa tokkootti murtaaʼan; achitti gareen nyaachuu didan duubatti hafan. Kitaabni xinnoon nyaatamuuf ture sun ergaa jalqaba irratti “bara dhumaatti” jechuun 1798 yookaan 1989 irratti hiikamee ture keessaa “beekumsa dabalataa” argamuu isaa bakka buʼa; ergasii immoo boodarra gara ergaa dhaloota yeroo sana jiraate ifa beekumsa dabalataa sanaaf itti gaafatamaa godhuutti sirnaan bocame. Seenaa lamaan keessaa isa kamiyyuu keessatti, erga raajii Islaamaa raawwatamee booddee, ergaan kitaabni harka ergamichaa keessatti bakka buʼu sun yookaan fudhatame yookaan didame. Yoo ergaan kitaabichaan bakka buufamu sun didame, warri akkas godhan, ammas of keessaa filatamoota Waaqayyoo taʼuu isaanii cimsanii dhaabbachuuf yoo yaalan, ergaa rooba boodaa sobaa tokko uumuuf dirqamu.

Fulbaana 11, 2001 irratti, fincilaalee darban kan dhalootaalee Adventizimii irra turan ammas dhimmoota qormaataa taʼanii dhiyaatan. Boqonnaan lammaffaa Habaaquq falmii tokko kan seenaa raajii ach keessatti bakka buʼame keessatti uumamu adda baasa; innis sarara raajii fakkeenya dubartoota kudhanii wajjin wal-cinaa deemu dha. Yommuu eegduun seenaa fakkeenya dubartoota kudhanii keessatti maal deebisu akka qabu gaafate, “mulʼata sana barreessi, gabatee irratti ifa godhi” jedhee ajajame. Eegdota seenaa Millerite bara 1842 keessatti kaartaa 1843 qopheessan; qopheessuun isaas mallattoo karaa tokko taʼe. “Mulʼata” Habaaquq lammaffaa, isa gabateewwan irratti ifatti godhame, isa dhuma irratti dubbatu taʼuuf ture.

Waxabajjii Fulbaana 11, 2001 irraa yeroo gabaabaa keessatti, warri hojii Islaamummaa kan iyyuu sadaffaa taʼe hubatan, gara “karaawwan durii” Ermiyaasitti deebiʼanii keessatti akka deddeebiʼan geggeeffaman. “Karaawwan durii” sun iyyuuwwan sadan Mulʼata boqonnaa saddeet, lakkoofsa kudha sadii keessatti ibsaman gahee raajii Islaamummaa akka bakka buʼan adda baasan. Sana booddee battalumatti, Future for America seenaa wal fakkaataa Milleroota keessatti iddoo sirrii isa tokkotti, chaartiiwwan lama kan Habaaquuq boqonnaa lama irra jiran irra deebiin oomishuu jalqabe; achitti chaartiiwwan lamaan akka mallattoo karaa tokkootti dhihaatan; kunis bara 1842 keessatti oomisha chaartii 1843tiin bakka buufamee ture.

> “Bara Caamsaa keessa, bara 1842, walga’iin waliigalaa tokko Booston, [Massachusetts] keessatti geggeeffame. Jalqaba walga’ii kana irratti, obboloonni Charles Fitch fi Apollos Hale, kan Haverhill keessaa ta’an, raajiiwwan fakkii qabu kan Daani’elii fi Yohannis, warra isaan lakkoofsota raajiitiin guutamuu isaanii agarsiisanii irratti dibanii qopheessan, dhiheessan. Obboleessi Fitch shaaritii isaa irraa yaada kennaa walga’icha duratti ibsaa utuu jiruu, raajiiwwan kana qorachaa osoo jiruu, yoo waan akka kanaa asitti dhihaate keessaa tokko baase, dhimma kana akka salphatuu fi dhaggeeffattoota duratti dhiheessuun isaa akka isaaf salphatu yaadee akka ture ni dubbate. As keessatti daandii keenya irratti ifa dabalataa ture. Obboloonni kun waan Gooftaan Habaaquuq mul’ata isaa keessatti waggoota 2,468 dura isa agarsiise hojjechaa turan; akkana jechuun, ‘Mul’ata sana barreessi; gabateewwan irrattis ifa godhi, akka inni isa dubbisu fiiguuf. Mul’anni sun amma iyyuu yeroo murtaa’eef ta’aatii.’ Habaaquuq 2:2.”

> “Marii dhimma sana irratti mariin taasifamee booddee, kana fakkaatan dhibba sadii akka lithographiin maxxanfaman tokkummaadhaan murteeffame; kunis yeroo gabaabaa keessatti raawwatame. Isaanis ‘chaartota ‘43’ jedhaman.’ Kun Konferensii baay’ee barbaachisaa ture.” The Autobiography of Joseph Bates, 263.

> “Yeroo isaanii ‘amantii jalqabaa’ irratti dhaabatanii turanitti, barsiistonni fi maxxansitoonni Dhufaatii Lammaffaa tokkoomanii kennan dhugaa-bahiinsi isaanii, maxxansi chaartii sanaa raawwii Hab. 2:2, 3 taʼuu isaa ture. Yoo chaartiin sun mata-duree raajii ture taʼe (warri kana morman immoo amantii jalqabaa irraa baʼu), yeroo sana irraa kaasee guyyoonni 2300 BC 457 irraa lakkaaʼamuu qabu jechuun ni hordofa. ‘Mulʼanni’ sun ‘hafu’ akka jedhu, yookaan yeroo turtii akka jiraatuuf, akka 1843 yeroo jalqabaaf maxxanfame taʼuun barbaachisaa ture; yeroo turtii sana keessatti gareen durbootaa dhimma guddaa yeroo irratti rafuu fi hirribatti lixuu isaanii qaba ture, yeroo gabaabaa sana dura Iyya Barmadummaa Halkan-Waggaa giddugaleessaaatiin dammaqfamuu isaanii dura.” James White, Second Advent Review and Sabbath Herald, Volume I, Number 2.

> “Amma seenaa keenya irraa akka hubannu, yeroo sana namoonni dhibbaan lakkaa’aman, hundi isaanii amala tokko qaban, chaartii yeroo-waliigalaa isa William Miller barsiisaa ture sana irraa barsiisaa turan. Yeroo sana ergaan sun hundinuu tokkummaa qabaatee mata-duree tokko qofa irratti ture; jechuunis, dhufaatii Gooftaa Yesuus yeroo murtaa’e tokkootti, bara 1844.” Joseph Bates, Early SDA Pamphlets, 17.

ሕትመትni irra deebiʼuun kaartota 1843 fi 1850, seenaa yeroo battalaa erga Fulbaana 11, 2001 booda keessatti, akkuma maxxansi kaartaa 1843 bara 1842tti raawwii Habquuq boqonnaa lamaa ture, sana qixa raawwii isaatii ture. Qopheessuun gabateewwanii keessaa seenaa Habquuq boqonnaa lamaa ti, kanaafis taʼuun isaa dirqama ture. Fulbaana 11, 2001 irratti fincilli bara 1863 ammas irra deebiʼame, Laaʼodiiqeyaa Adveentistoota warra karaa “daandiiwwan moofaa” Ermiyaasitti deebiʼuu didan sanaan.

> “Diinni keenya obbolootaa fi obboleettota keenya yaada isaanii hojii guyyoota dhumaa kanatti saba dhaabbatu qopheessuu irraa garagalchuuf barbaadaa jira. Gorsi gowwoomsaa isaa sammuu isaanii balaa fi dirqama yeroo ammaa irraa fageessuuf qophaa’eera. Ifa Kiristoos saba Isaaaf kennuuf samii irraa gara Yohannisitti fide gatii xiqqaa akka qabuutti lakkaa’u. Isaan wantoonni fuuldura keenya duratti jiran xiyyeeffannoo addaa fudhachuuf barbaachisummaa gahaa hin qaban jedhu. Dhugaa madda samii qabu hojii hin qabne taasifanii, saba Waaqayyoo muuxannoo isaanii duraanii irraa saamanii, bakka isaa saayinsii sobaa isaaniif kennu. ‘Waaqayyo akkana jedha: Karaalee irratti dhaabadhaa, ilaalaas; daandiiwwan durii gaafadhaa, karaan gaariin eessa akka ta’e beekaatii, keessa deemaa.’ [Ermiyaas 6:16.]”

> “Namni tokko hundee amantii keenya irraa fonqolchuuf hin yaalin,—hundee hojii keenya jalqabarratti qo’annaa Kallattii Waaqayyoo kadhannaa wajjin godhameenii fi mul’ataan kaa’ame sana. Hundee kana irratti waggoota shantamaa ol ijaaraa turre. Namoonni karaa haaraa argatan jedhani yaaduu danda’u, hundee isa kaa’ame caalaa jabaa ta’e kaa’uu akka danda’anitti yaaduu danda’u; garuu kun gowwoomsaa guddaadha. ‘Bu’uurri isa kaa’ame malee namni tokko iyyuu bu’uura biraa kaa’uu hin danda’u.’ [1 Qorontos 3:11.] Darbe keessatti namoonni baay’een amantii haaraa ijaaruuf, qajeelfamoota haaraa hundeessuuf yaalii godhaniiru; garuu ijaarsi isaanii yeroo hammamii dhaabbate? Battalumatti kufe; sababiin isaas Kattaa irratti hundeeffamee hin turre.” Testimonies, volume 8, 296, 297.

Ermiyaas “daandiiwwan moofaa” keessa deddeebi’uun “boqonnaa” argachuudha jechuun ibsa; boqonnaan sunis “rooba boodaa” dha; innis yeroo saboonni dheekkaman, jechuunis Fulbaana 11, 2001, yeroo ijaarsaawwan guguddoon Magaalaa New York jiganitti jalqabe. Warri yeroo sana ergaa sana nyaatan eegdottoota Habiiquuq ta’anii turan; isaanis “mul’ata sana barreessuu, ifa godhaniis dhiheessuu” qabu turan. Ermiyaasis yeroo “boqonnaa” sanaatti, isa jechuun “rooba boodaa” ta’e keessatti, eegdottoota sanauma ibsa.

> Kanaafuu Gooftaan akkana jedha: Karaawwan irratti dhaabadhaa; ilaalaas, daandiiwwan durii gaafadhaa; karaa gaariin eessa akka jiru gaafadhaa; isas keessa deemaatii, lubbuu keessaniif boqonnaa ni argattu. Isaan garuu, “Nuyi isa keessa hin deemnu” jedhan. Akkasumas ani eegdoota isin irratti kaasee, “Sagalee malakataa dhagaʼaa” jedheen. Isaan garuu, “Nuyi hin dhageenyu” jedhan. Ermiyaas 6:16, 17.

Macaafni isaan afuufuu qaban inni macaafa lammaffaa seenaa Millerite keessatti balaa lammaffaa keessaa macaafa ja’affaadha; bara dhumaa keessattis inni macaafa torbaffaa balaa sadaffaa ti. Eegdonni Habaaquq, warri eegdonni Ermiyaas ta’an, ergaa akeekkachiisaa kan fincila 1888 keessatti didame ni afuufu. Macaafni ja’affaan kan bara 1888 keessatti didame sun, ergaa Laa’odiiqeyaati.

> “ᱮ. ᱴᱤ. ᱡᱳᱱᱮᱥ ᱟᱨ ᱤ. ᱡᱮ. ᱣᱟᱜᱽᱜᱚᱱᱮᱨ ᱥᱮ ᱟᱞᱮ ᱠᱩ ᱮᱢ ᱟᱠᱟᱫ ᱡᱚᱥ ᱞᱟᱳᱰᱤᱥᱤᱭᱟ ᱜᱤᱨᱡᱟ ᱴᱷᱮᱱ ᱨᱮ ᱤᱥᱣᱚᱨ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱡᱚᱥ ᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱨ ᱡᱮ ᱠᱚᱭᱮ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱵᱤᱥᱣᱟᱥ ᱨᱮ ᱵᱤᱥᱣᱟᱥ ᱮᱫᱟ ᱢᱮᱱᱛᱮ ᱠᱟᱦᱟᱴᱟᱜ ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ ᱚᱱᱚᱨᱮᱱ ᱠᱚ ᱛᱷᱮᱱ ᱤᱥᱣᱚᱨ-ᱮᱢ ᱟᱠᱟᱫ ᱢᱟᱨᱤᱪ ᱠᱚ ᱵᱟᱝ ᱮ ᱪᱷᱚᱴᱟᱣᱟ, ᱚᱱᱟ ᱥᱟᱱᱟᱢ ᱢᱤᱫ ᱨᱮ ᱦᱟᱹᱭ ᱦᱚᱪᱚ ᱡᱟᱦᱟᱨᱟᱭ᱾” The 1888 Materials, 1053.

Ergaan malbulchaan torbaffaan bara 1888 keessa Laodiiqeyaa irratti yeroo jalqabaaf bara 1856tti lallabame; ergasii immoo ergaan Laodiiqeyaa ifa dabalaa dhufaa jiru kan “torban yeroo” jedhu keessaa akka hubannoo isaa keessatti kaa’ame. Fulbaana 11, 2001, waamichi gara daandiiwwan durii Ermiyaasitti deebi’uu fi keessatti deddeebi’uudhaan ergaa bokkaa boodaa argachuuf kenname, ergaa akeekkachiisaa Malbulchaa torbaffaa kan ergaa Laodiiqeyaatti fakkeeffamee ibsamu, akkasumas “torban yeroo” kan mallattoo hundee ta’e, of keessaa qaba ture.

“sobni” raajii Phaawulos keessatti ibsame, kan dogoggora cimaa uumu, bara 1931 keessatti dhaloota sadaffaa Adventizimii Laa’odiiqeyaa keessa kaa’ame; kunis waggaa kudha jaha du’a raajittittii sanaa booda ture. “Sobni” dhaloota sadaffaa keessa gale sun raajii keessatti yeroo “dubartoonni Taammuziif boo’an” jedhamee fakkeeffame keessatti argama; kanaafuu ergaa rooba boodaa sobaa wajjin walqabata.

Bal’inni “sobni” akkamitti tamsaasan hubachuun barbaachisaa dha; akkuma kanaan, raawwii raajii yeroo dhuma keessatti gaheen raajii “sobni” qabuus hubatamuu qaba. Namoonni tuffatamoon yeroo roobaa boodaa keessa Yerusaalem bulchan—yeroo kunis yeroo chaappaa namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur kaa’amuu dha—akka Ezekiel boqonnaa saddeet keessatti “dubartoota Taammuuzif boo’an” jedhamanii bakka bu’etti, dhaloota sadaffaa keessatti Adventizimii keessatti ergaa roobaa boodaa sobaa uuman. Ergaan isaanii kunis, akka Ezekieliin ibsameetti, hundee sobaa, dallaa eegumsaa sobaa, fi ergaa nagaa fi nageenya sobaa ta’ee bakka bu’a.

> “Sila mul’ata hin argitanii? Sila sobaan sobaa dubbattanii? Isin, ‘Waaqayyo akkana jedha’ jettu; ani garuu hin dubbanne. Kanaaf Waaqayyo Gooftaan akkana jedha: Isin waan duwwaa dubbattanii, sobas argitaniif, kunoo, ani isinitti ka’eera, jechuun Waaqayyo Gooftaa. Harki koos raajota waan duwwaa arganii fi sobaan waa himan irratti ni ta’a; isaan gumii saba koo keessa hin jiraatan, galmee mana Israa’el keessattis hin barreeffaman, biyya Israa’el keessas hin seenan; isin immoo akka ani Waaqayyo Gooftaa ta’e ni beektu. Sababiin isaas, eeyyee, sababiin isaas, isaan saba koo gowwoomsanii, ‘Nagaa’ jedhan; nagaan garuu hin turre; namni tokko dallaa ijaare, kunoo, warri kaan immoo dhoqqee hin jabaatin itti diban. Warra dhoqqee hin jabaatin itti dibanitti akkana jedhi: Inni ni jigsa; roobni guddaan ni dhufa; isinis, jechuun isaanii dhagaa cabbii gurguddaa taatanii, ni buutu; bubbeen cimaanis isa ni diiga. Kunoo, yeroo dallaan sun jige, ‘Dibanni isin itti dibdan eessa jira?’ jedhamee isinitti hin dubbatamnee? Kanaaf Waaqayyo Gooftaan akkana jedha: Ani dheekkamsa koo keessatti bubbee cimaan isa ni diiga; aariin koo keessattis roobni guddaan ni ta’a; dheekkamsa koo keessattis dhagaan cabbii gurguddaan isa fixuuf ni bu’a. Akkasitti dallaawwan isin dhoqqee hin jabaatin itti dibdan nan diiga, lafa irrattis nan kuffisa; hundeen isaa ni mul’ata; inni ni jigsa; isinis gidduu isaa keessatti ni baddu; anis akka ani Waaqayyo ta’e ni beektu. Akkasitti dallaa sana irrattis, warra dhoqqee hin jabaatin itti diban irrattis dheekkamsa koo nan raawwadha; isinittis, ‘Dallaan sun si’achi hin jiru; warri isa dibanis hin jiran’ nan jedhu; jechuunis, raajota Israa’el warra Yerusaalem irratti raajii dubbatan, warra isheedhaaf mul’ata nagaa argan, nagaan garuu hin jirre, jechuun Waaqayyo Gooftaa. Hisqi’eel 13:7–16.”

Sobnii fi soba sobdoota namoonni qoosaan guutaman Yerusaalem keessa jiran Isaayaas boqonnaa digdamii saddeet fi digdamii sagal keessatti jala dhokatan, dhuma irratti “adabbii lolaa guuteen” murteeffamanii badu.

> Aniis murtii anis safaraa irra nan kaa’a, qajeelinas ulfinaa madaalii irratti; cabbiinis iddoo sobaan itti koolfattan irraa ni harcaasa, bishaanonnis iddoo itti dhokattan ni guutu. Kakuun keessan duʼaa wajjinis ni diigama, waliigalteen keessan Siʼool wajjinis ni dhaabbatu; yeroo balaan lolaa fakkaatu sun darbu, isinis isheetiin ni miidhamtu. Isaayaas 28:17, 18.

“Balaa guute” Isaayyaas inni dubbatame, “rooba guutuu” Hisqiʼeel isa jedhu dha; inni warra “soba raagan” irratti ni dhufa, warri sun “mulʼata duwwaa” dhiʼeessuudhaan, akkasumas “Gooftaan akkana jedha” jechuun, “taʼus” Gooftaan “hin dubbanne” utuu jiruu. “Sobni” namoonni durii itti of dhokfatan, akka waan Gooftaan dubbateetti isaan himatanitti bakka buʼee mulʼata; kanaafuu inni dubbii Waaqaatiin wal qabatee “soba” dha. Yookaan isaan barumsa tokko Dubbii Waaqaa keessaa dogoggora taʼee adda baasaniiru, yookaan immoo waaʼee barumsa tokkoo Macaafa Qulqulluu keessaa hubannoo isaanii irratti Waaqayyo akka isaan qajeelche (Waaqayyo akka dubbate) dogoggoraan dubbatan.

“sobi” bara 1931 keessa dhufe sun, kitaaba Daani'el keessatti ilaalcha sobaa “the daily” jedhu deeggersite jechuun obboleettii White irratti dhihaate ture. Ilaalchi sobaan “the daily” tajaajila iddoo qulqulluu Kiristoos bakka buʼa jedhu, “sobi” tokko irratti hundaaʼee ture; sobi sunis bara 1910 keessa Ellen White A. G. Daniells beeksiftee akka innii fi ilaalchi Prescott waaʼee “the daily” tajaajila iddoo qulqulluu Kiristoos bakka buʼu jedhu dhuguma sirrii taʼe hima; kunis, jechoota isheen kallattiidhaan barreessite kan faallaa kanaa taʼan utuu jiran iyyuu.

Ilaalchi sobaa “kan guyyaa hundumaa” jedhu, yeroo sana (1931) keessatti Adventizimii Laa’odiiqeyaa keessatti hundeeffame, bu’uura ti’ooloojii ta’ee ergaa Hisqi’eel inni “nagaa fi nageenya” jedhee ibsu ijaaruuf itti fayyadame ta’e. Mormiiwwan adda addaa bu’uura sobaa sana jabeessuuf itti fayyadamanis saantima sobaa fi faayaawwan sobaa adda addaa Miiler abjuu isaa keessatti arge dha. Dhuma abjuu isaa irratti faayaawwan inni jalqaba irraa qabu guutummaatti wantoota sobaanii fi xuriiwwaniin haguugamu; xuriin sunii fi faayaawwanii fi saantimawwan sobaa sunis ergaa dogoggora bu’uuraa isaanii irratti hundaa’e kan “kan guyyaa hundumaa” tajaajila mana qulqullummaa Kiristoos agarsiisa jedhu bakka bu’u.

Keessa Hisqiʼeel keessatti, wantoonni faayidaa hin qabnee fi faaya sobaa akka “gibira” sibiila qabuu ijaarametti bakka buʼaniiru; gibirri sunis lafa keessaa dhoqqee dadhabaa taʼeen walitti qabamee waan taʼeef, dhiibbaa “bubbee cimaa” yookaan “rooba guutuu” jala dhaabachuu hin dandaʼu.

Raajii Yihudaa keessaa ajaja diduun Yerobi’aam ifate sun, dhuma irratti “harree” fi “leenca” gidduutti du’e. Leenci mootummaa Baabilonii bakka bu’a; harreen immoo Islaamummaa bakka bu’a. Barsiisotni lamaan Adventizmiin Laa’odiiqeyaa arguu hin dandeenye, kanneen du’a raajicha ajaja didde sanaan bakka bu’an, ergaa paaphaasummaa (leenca), fi ergaa Islaamaa eegee sadaffaa keessaa (harree) ti.

“Bubbee qilleensaa” Hisqi’el, mallattoo “bubbee jabaataa dhaabame” Isaayyaas isa boqonnaa digdamaafi torba keessatti “guyyaa bubbee bahaa” jedhu keessatti ibsameeti. “Bubbeen qilleensaa” Hisqi’el akkasumas “qilleensota afur” Mul’ata boqonnaa torbaa keessaa, warri hamma tajaajiltoonni Waaqayyoo chaappaa argatanitti qabamanii turaniidha. “Bubbeen qilleensaa” Hisqi’el akkasumas ergaa isaa “qilleensota afur” irraa boqonnaa soddomii torba keessaa, isa lafeewwan gogaa du’an loltoota humna guddaa ta’anii gara jireenyaatti fiduudha. “Bubbeen qilleensaa” Hisqi’el inni “dallaa dhoqqee hin bilchaanneen ijaarame” gad buusu, ergaa rooba boodaa eegee sadaffaati.

“Roobni lolaan Hisqi’eel” mallattoo paaphaasummaa ti; akkasumas caalaatti, innis mallattoo yeroo balaa seera Dilbataa isa seera Dilbataa yeroo dhihootti Ameerikaa keessatti jalqabu irraa eegaluuti. Raajiin mootummaa Yihudaa keessaa ajajamuu didde, kan harree fi leenca gidduutti du’e, du’a Adventizimii Laa’odiiqeyaa kan Fulbaana 11, 2001, yeroo harreen dhufeetti (wayyoo sadaffaa), fi seera Dilbataa yeroo dhihootti dhufu (leenca) gidduutti raawwatamu bakka bu’a. Duuti Adventizimii Laa’odiiqeyaa yeroo chaappaan kumni dhibba afurtamii afur guutamu, kan yeroo saboonni aaranitti jalqabee garuu Fulbaana 11, 2001 irratti to’atamee qabame, fi yeroo seera Dilbataa yeroo dhihootti xumuramu keessatti ni ta’a. Duuti isaanii, akkuma raajicha ajajamuu didde sanaan agarsiifame, sababii isaaniif mala hojii Pirootestaantizimii gantummaa qabuutti deebi’aniif dhufa; kunis utuu isaan kallattiidhaan gonkumaa gara “walga’ii qoostotaa”tti hin deebi’inaa jedhamee itti himamee jiranii ti.

Duuti isaanii seenaa chaappaan kuma dhibba afurtamii afur kaa’amuu keessatti raawwatama. Akkuma saba Waaqayyoo chaappaan irratti kaa’ameen, ergamoonni badiisaa hojii isaanii jalqabu. Fulbaana 11, 2001 irraa jalqabee hanga seerri Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu sanatti, murtiin warra jiraatanii waldaa Waaqayyoo keessatti raawwatama; murtiin Yerusaalem keessatti jalqabaatii, jaarsolii durii warra eegdotta saba sanaa ta’uu qabanii turan garuu dhaloota afur keessatti itti gaafatamummaa isaanii dhiisanii turan irratti jalqaba. Warri yeroo sana keessatti chaappaa fudhatan mallattoo sabootaaf ol kaafamu dha. Isaan seerri Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu sanaan dura chaappaa argatu; sababiin isaas, karoorri itti hoolonni Waaqayyoo kan biraa akeekkachiifaman tokkichi dhiiraa fi dubartoota yeroo rakkoo seera Dilbataa keessatti chaappaa Waaqayyoo qaban arguu qofaadha.

> “Hojiin qulqullu hojii isaa cubbuu, qajeelummaa fi firdii ilaalchisee addunyaa amansiisuu dha. Addunyaan akeekkachiifamuu kan danda’u warri dhugaa amanan dhugaadhaan qulqulleeffamanii, qajeelfama ol’aanaa fi qulqulluu irratti hojjechaa, karaa ol’aanaa fi kabajamaa ta’een sarara adda baafannaa isaanii warra abboommii Waaqayyoo eegan fi warra isaan miilla isaanii jalatti dhidhiitan gidduu jiru agarsiisaniin qofa. Qulqulleeffamni Hafuuraa garaagarummaa warra chaappaa Waaqayyoo qaban fi warra guyyaa boqonnaa sobaa eegan gidduu jiru ifatti mul’isa. Yommuu qormaanni dhufu, mallattoon bineensaa maal akka ta’e ifatti ni mul’ata. Inniis Dilbata eeguu dha. Warri erga dhugaa dhaga’anii booddee illee guyyaa kana akka qulqulluutti ilaaluutti itti fufan, mallattoo nama cubbuu, isa yeroo fi seera jijjiiruuf yaadee ture sanaa ni baatu.” Bible Training School, December 1, 1903.

Duutiin Advantizimii Laa’odiiqee seenaa bokkaa boodaa keessatti raawwatameera; bokkaan sun Fulbaana 11, 2001 irratti facaasuu jalqabe, yeroo seerri Dilbataa dhihoo dhufu sanatti immoo safara malee dhangalaafama; yeroo sanattis Waaqayyo saba bara baraaf mallatteeffaman hundeessee, ergasii akka mallattoo ol kaaseera.

Yeroo sana keessa, warri Adventizimii Laa’oodiiqeyaa keessaa mallattoo bineensichaa argachuuf qophaa’an, akkasumas kan mallattoo sana fudhatan, Hisqi’el boqonnaa saddeet keessatti dhiironni digdamii shan aduutti sagadanidhaan bakka bu’aniiru. Isaan warra ergaa sobaa Hisqi’elii kan “nagaa fi nageenya” jedhamu fudhataniidha; ergaan sunis ergaa roobaa boodaa isa dhugaa fakkeessu sobaa ta’ee, seenaa sana keessatti eegdonni dhugaan lallaban sana bakka bu’a. Bu’uuri ergaa sobaa roobaa boodaa sanaa, kitaaba Daani’el keessatti “kan guyyoota hundumaa” jedhu mallattoo Kiristoos ta’uu isaa jechuun adda baasuudha; yeroo dhugaan isaa garuu mallattoo Seexanaa dha. Amantiin bu’uuraa sobaa sun barsiisa “namoota qoosaa warra saba Yerusaalem irratti mootummaa qaban” dallaa isaanii hin qophoofne ijaaruuf itti fayyadamaniidha.

“guyyaa guyyaa” jechuun, akka mallattoo Kiristoositti, bara seenaa keessatti “soba” tokkoon bara 1931tti hundeeffame. Sana irraa eegalee, dallaan hin dibamne maallaqa sobaa fi faayaawwan sobaa irraa ijaarame. “Dallaan” sun yeroo namni xurii qulqulleessu sun dhufu, sagalee isaa guutummaatti qulqulleessuuf, diigamuu qaba. Qulqulleessuun sunis seenaa raajii keessatti, “bubbee jabaa” (harree Fulbaana 11, 2001) fi “rooba lola’aa” (leenca seera Dilbata yeroo dhihoo keessatti dhufu) gidduutti raawwatama. Seenaa sana keessatti raajiin mootummaa dhabe sun ajjeefamee awwaala raajii sobaa Beet’el keessatti awwaalama. Obboleettiin White “dallaa” raajii akka seera Waaqayyoo ta’e ibsiti.

> “Nabiyichi asani, dhugaa fi qajeelina irraa kaachuu waliigalaa yeroo taʼetti, saba mootummaa Waaqayyoo isa irratti hundaaʼe san deebisanii dhaabuuf barbaadan ibsa. Isaan daldala seera Waaqayyoo keessatti uumame suphitoota ti—dallaa inni eegumsa isaanii tiif warra Inni filate marsee kaaʼe sana; ajajawwan isaa kan haqaa, dhugaa, fi qulqullinaa irratti ajajamuunis eegumsa isaanii isa bara baraa taʼuu qaba.”

> “Raajichi ifa hin dogoggorre jechootaan hojii addaa warra hafan kanaa, kanneen dallaa ijaaran, raajiin akeeka. ‘Ati yoo Sanbata irraa miilla kee deebifte, guyyaa koo qulqulluu irratti jaalala kee raawwachuu dhiiftee; Sanbatas gammachuu, isa qulqulluu Waaqayyoo kan kabajamaa taʼe jettee yoo waamte; isa kabajjuus karaa kee mataa keetii utuu hin deemne, jaalala kee mataa keetii utuu hin barbaadin, jecha kee mataa keetiis utuu hin dubbatin yoo taʼe: yeroo sanatti ati keessatti Waaqayyotti ni gammadda; anis iddoo ol kaʼaa lafaa irra si yaabsisa, dhaala Yaaqoob abbaa keetiitiinis si soora: afaan Waaqayyoo isa dubbateera.’ Isaayaas 58:13, 14.” Prophets and Kings, 678.

ꯑꯦꯗꯕꯦꯟꯇꯤꯖꯝꯒꯤ ꯃꯔꯤ ꯃꯔꯨꯝꯒꯤ ꯑꯍꯥꯟꯕꯥ ꯄꯨꯝꯅꯃꯛ ꯃꯑꯣꯡꯁꯤ ꯂꯥꯏꯔꯤꯛ ꯑꯃ ꯄꯨꯠꯂꯛꯄꯗꯥ ꯁꯤꯝꯅꯕꯥ ꯃꯔꯛ ꯂꯩ, ꯃꯁꯤ ꯑꯗꯨꯒꯨꯝꯕꯅ ꯑꯍꯨꯝꯁꯨꯕ ꯃꯔꯨꯝꯒꯤ ꯑꯍꯥꯟꯕꯥ ꯄꯨꯝꯅꯃꯛꯁꯨ ꯑꯗꯨꯒꯨꯝꯕꯥ ꯑꯣꯏꯈꯤ। ꯑꯍꯨꯝꯁꯨꯕ ꯃꯔꯨꯝꯁꯤ W. W. Prescott-ki, The Doctrine of Christ, ꯄꯨꯠꯂꯛꯄꯗꯥ ꯍꯧꯖꯤꯜꯂꯛꯈꯤ, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯃꯗꯨꯒꯤ ꯃꯔꯨꯝ ꯂꯣꯏꯁꯤꯟꯈꯤ Questions on Doctrine ꯄꯨꯠꯂꯛꯄꯗꯥ। The Doctrine of Christ-ꯅ ꯃꯤꯂ꯭ꯂꯔꯥꯏꯠ ꯄ꯭ꯔꯣꯐꯦꯇꯤꯛ ꯄꯥꯎꯖꯦꯜ ꯃꯥꯈꯥ ꯃꯈꯥ ꯂꯣꯏꯅ ꯊꯝꯍꯜꯂꯕ ꯒꯣꯁ꯭ꯄꯦꯜ ꯑꯃ ꯄꯤꯔꯛꯈꯤ। Questions on Doctrine-ꯅ ꯈ꯭ꯔꯤꯁ꯭ꯇꯅ ꯁꯤꯗꯕꯥ ꯁꯦꯟꯛꯇꯤꯐꯤꯀꯦꯁꯟꯒꯤ ꯊꯕꯛ ꯑꯁꯤ ꯌꯥꯈꯤꯕ ꯒꯣꯁ꯭ꯄꯦꯜ ꯑꯃ ꯄꯤꯔꯛꯈꯤ। The Doctrine of Christ-ꯅ ꯄ꯭ꯔꯣꯐꯦꯇꯤꯛ ꯍꯤꯁ꯭ꯇꯣꯔꯤꯒꯤ (chazon) ꯗ꯭ꯔꯤꯁꯟꯒꯤ ꯃꯤꯑꯣꯏꯕꯥ ꯃꯤꯑꯥꯝ ꯑꯁꯤ ꯂꯧꯊꯣꯛꯈꯤ, ꯑꯃꯁꯨꯡ Questions on Doctrine-ꯅ ꯈ꯭ꯔꯤꯁ꯭ꯇꯒꯤ “appearance” ꯀꯧꯕ (Mareh) ꯗ꯭ꯔꯤꯁꯟꯒꯤ ꯃꯤꯑꯣꯏꯕꯥ ꯃꯤꯑꯥꯝ ꯑꯁꯤ ꯂꯧꯊꯣꯛꯈꯤ।

Kitaabota lamaan sana gidduutti ergaan rooba boodaa sobaa, kan “dubartoonni Taammuuzif boo’an” jedhuun bakka buufame, ni guddifame. Seenaa sana keessatti “soba 1931” jedhamu ni babal’ifame. Dhaloonni sadaffaan sun (jibbisiisaa) akkasumas walmakuu waldaa sadaffaa Phergaamooniin bakka buufama. Mallattoon walmakuu waldaa sadaffaa keessatti, hojii dhaabbilee biyyaalessaa teooloojii irratti seera, akkasumas yaala irratti seera murteessan irraa beekamtii barbaaduu adda baasa. Dhaloota sadaffaa keessatti walmakuu dhugaa ni raawwatame; kunis Macaafota Qulqulluu barreeffamoota mancaafamanii irraa hiikaman itti fayyadamuu galchuu fi irratti xiyyeeffachuu dabalata.

Bara 1957tti, kitaabni *Questions on Doctrine* jedhamu, dhugaa wangeelaa isa guddaa irratti harka kennuu agarsiise. Dhugaan sunis Yesuus cubbuu “irraa” nu oolchuuf duʼe malee, cubbuu “keessatti” nu oolchuuf hin duune jedhuudha. Barsiisni Kaatolikii fi Pirootestaantii gantummaa kan nama tokko Dubbii Waaqayyooaf ajajamaa taʼuu hin dandeenyu jedhu, falmii Seexanaa isa bara baraati. Namni Dubbii Waaqayyooof ajajamaa taʼuu dandaʼa; akkasumas taʼuu qaba, yoo Seexanni “ati dhugumatti hin duutu” jedhee himus iyyuu. Ilaalchi Pirootestaantii kufee gantummaa inni namoonni cubbuu moʼuu hin dandeenye, kanaafis hamma Yesuus yeroo dhufaatii isaa lammaffaatti karaa dinqisiisaatiin gara roobootota ajajamoo taʼanitti isaan jijjiirutti namoonni seera Waaqayyoof ajajamoo taʼuu hin dandeenye jedhu, barsiisa kitaaba *Questions on Doctrine* keessatti hammatameera.

Bara 1957tti, dhaloonni afraffaa Adventizimii Laa’odiqeyaa jalqaban; dallaan isaanii dhoqqee hin makamin ijaarameera ture; kanaanis loogikiin namoonni jaarsolii durii digdamii shanan xumura yeroo chaappaan namoota dhibba afurtamii afur kuma irratti kaaʼamutti aduutti sagadan akka dandaʼan ni kennama. Dallaan dhoqqee hin makamin sun, isa seera Waaqayyoo eeguun hin dandaʼamu jechuun amanuu taʼe, yeroo “dallaan” addaan baʼiinsa Waldaa fi Mootummaa irraa kaafamutti, jechuunis seera Dilbataa dhihoo dhufutti, ni haqama. Seerri Dilbataa rooba guutee dhangalaʼu sana, yookaan akkuma Isaayaas ibsutti, adabbii guutee dhangalaʼu sana dha; lolaan sunis Ameerikaa keessatti seera Dilbataa dhihoo dhufutti ni jalqaba.

Yeroo seerri Dilbataa Ameerikaa keessatti ba’u, diinni sun (Phaaphaasiin) “akka lolaa” (“dhaʼicha guutummaatti lolaasu” sana) ni dhufa; yeroo sanattis “faajjiin” isa irratti ol in kaafama. Yeroo sanattis “giddiirri hin maxxanfamne” kan Adventiizmiin Laaʼodiiqee hojii sobaa “kan guyyaa guyyaan” irratti hundaaʼuudhaan ijaarte ni haqama.

> Akka hojii isaanii, innis akkasuma deebisa; dheekkamsa diinota isaatti, mindaa diinoota isaatti; odoola bishaaniittis mindaa ni deebisa. Kanaaf isaan maqaa Waaqayyoo gama dhihaa irraa ni sodaatu, ulfina isaas kaabaan aduun baatutti. Yommuu diinni akka lolaa dhufu, Hafuuri Waaqayyoo irratti alaabaa ni kaasa. Furiinis Xiyoonitti ni dhufa, Yaaqoob keessaa warra yakka irraa deebi’aniifis, jechuun Waaqayyo. Anaaf garuu, kun kakuu koo isaanii wajjin jedhu Waaqayyo; Hafuurri koo kan si irratti jiru, dubbiileen koos kan ani afaan kee keessa kaa’e, afaan kee keessaa hin fagaatan, yookaan afaan sanyii kee keessaa, yookaan afaan sanyii sanyii kee keessaa, jechuun Waaqayyo, ammaa jalqabee hamma bara baraatti. Ka’i, ibsi; ifni kee dhufeeraatii, ulfinni Waaqayyoos si irratti ba’eera. Kunoo, dukkanni lafa ni haguuga, dukkanni guddaanis saba; garuu Waaqayyo si irratti ni ba’a, ulfinni isaas si irratti ni mul’ata. Saboonnis gara ifa keetti ni dhufu, mootonnis gara ifa barii keetiitti. Isaayaas 59:18–60:3.

Yeroo ulfinni Waaqayyoo saba Isaa irra jiruitti saboonni ormaa gara ifaatti dhufu; kunis yeroo diinni akka lolaa seenuutti taʼa. Yeroo diinni sun seenu Waaqayyo isa irratti mallattoo (baandiraa) ol kaasa. Ulfinni Gooftaa inni saba sana, kan saboonni ormaa deebii itti kennan, irra jiru amala Isaa ti; amalli Isaas cubbuu hin hojjetu. Ergaan nagaa fi nageenya sobaa isa dhiiraa fi dubartoonni cubbuu injifachuu hin dandaʼan jedhu, ergaa sobaa dha. Ergaan sun ergaa roobaa boodaa sobaa dha; innis yeroo ergaan roobaa boodaa dhugaa, kan Fulbaana 11, 2001tti dhufe, labsamutti labsama. Ergaan sobaan sun seera Waaqayyoo, isa “dallaa” jedhamuun, ilaalchisee ergaa sobaa dha. Barsiisni sobaan sun kitaaba Questions on Doctrine keessatti bakka buʼa; innis dhaloota afraffaa fi isa dhumaa Adventizimii Laaʼodiiqeyaa dhufuu isaa mallatteesse.

Bitoota Fulbaanaa 11, 2001 irratti, finciloonni afran Adventizimii Laa’odiiqeyaa dhaloota isa dhumaa sana cubbuuwwan abbootii isaanii wajjin qoruuf ga’an. Guyyaa sana irratti Waaqayyo akka saba Isaa karaa durii Ermiyaasitti deebi’an qajeelche, kanaanis ergaa hundee ta’e kan akka jawweewwan Miileritti bakka buufame hubatanii fi fudhataniif. Yoo akkas godhan, rooba boodaa ni argatu turan; kan Ermiyaas “boqonnaa” jedhee waame sana. Waamichi karaa duriiitti deebi’uu, qormaata fincila 1863 dhalche irra deebiidhaan dhiyaate ture.

Fulbaanni Fuulbana 11, 2001, isa “guyyaa bahaa fi qilleensa jajjabaa” jedhu irratti, “faaruun iddoo wayinii” kan warri Mul’ata boqonnaa kudha afur, lakkoofsa sadii keessatti, akkasumas boqonnaa kudha shan, lakkoofsa sadii keessatti faaruu Musee fi Hoolichaa faarfatan, faarfatamuun isaa barbaachisaa ture. Faaruun sun ergaa Laa’odiiqeyaa ti; innis ummanni duraan filataman yeroo sana darbamaa akka turan beeksisa; sababiin isaas Waaqayyo yeroo sana iddoo wayinii Isaa dhiiraa fi dubartoota ija iddoo wayinii irraa eegamu fidaniif kennuu irratti hojjechaa ture. Ergaan iddoo wayinii sun ergaa Laa’odiiqeyaa dha; innis ergaa fincila 1888 keessatti Joonsii fi Waaginooriin dhiyaate ture.

Fulbaana 11, 2001 irraa eegalee roobni boodaa jalqabe; falmii Habbaquuq boqonnaa lammaffaa keessatti immoo gareen tokko adda baafame, kan ergaa gabateewwan lamaanii dhiheesse; isaan karaa durii Ermiyaasitti deebiʼanii “boqonnaa fi haaromsa” sana argachaa turan; innis akka Isaayaas ibsutti, warra mala isaanii “sarara irratti sarara” taʼe irratti dhufa. Falmii keessatti hirmaatan sun ergaa roobaa boodaa sobaa tokko mormuuf ture; inni kunis “dubartoonni Taamuuziif booʼan” jedhamee bakka buufama; ergaan sunis uummata Laaʼodiiqeyaa rafaa jiru ergaa nagaa fi nageenyaatiin jajjabeessa ture.

Ergaan nagaa fi nageenyaa jedhu kun dhiironnii fi dubartoonni cubbuu hojjechuu irraa of qusachuu akka hin dandeenye, kanaafis Waaqayyo cubbuu isaanii “keessa” qofa isaan qajeelchuu akka danda’uu fi akka godhus ni dubbata. Namoonni qoosan sun ergaa isaanii kan nagaa fi nageenyaa, ergaa dhugaa qajeelummaa amantiidhaan argamu kan Joonsii fi Waagoonar dhiheessan ta’uu isaa ni dubbatu; garuu inni dhugaa kana dhiisa: nama Waaqayyo qajeelchu, isa sana immoo ni qulqulleessa; jechuunis Waaqayyo namoota cubbuu isaanii keessa oolchuuf hin duune, cubbuu isaanii irraa oolchuuf du’e.

Fulbaanni 11, 2001tti yeroon cufamuu kuma dhibba afurtamii afurii jalqabame agarsiise; yeroo sana dhumarratti gareen tokko, warra mana amantii keessatti fi biyyattii keessatti jibbisiisotaaf booʼanii iyyanitti fakkeeffamanii, chaappaa Waaqayyoo argata; gareen biraan immoo gara mana qulqullummaa irraa dugda isaanii deebisanii, iddoo hojii xumuraa ergamaa sadaffaatiin raawwatamaa jiru keessatti, aduudhaaf sagadan. Seenaan warra Millerites jedhaman seenaa sochii ergamaa sadaffaatiin ibsa; akkas gochuudhaanis, xumuri isaa ergaa roobaa boodaa irratti, akkasumas muuxannoo inni warra nyaachuu filatan keessatti uumu irratti taʼa.

Barumsa kana barruu itti aanu keessatti ni itti fufna.

> “Yaada duraan qabaniif harka kennuu diduun, akkasumas dhugaa kana fudhachuu diduun, mormii guddaa Minneapolis keessatti ergaa Gooftaan obboloota Waggoner fi Jonesiin erge irratti mul’ate keessaa hunda caalaa bu’uura irratti ture. Seexanni mormii sana kakaasuudhaan, humna addaa Hafuura Qulqulluu isa Waaqayyo isaaniif kennuu hawwaa ture ummata keenya irraa hamma guddaadhaan dhoksee ittise. Diinni isaanii bu’a-qabeessummaa isa isaanii ta’uu danda’u, dhugaa sana ergamoonni guyyaa Pentekoostee booddee labsanitti addunyaatti geessuudhaaf argachuu irraa dhowwe. Ifni ulfina isaatiin lafa guutuu ibsuuf jedhu mormameera; hojii obboloota keenyaanis hamma guddaadhaan addunyaa irraa fagaatfamee ture.” Selected Messages, book 1, 235.

Back to Articles