Article

# Kitaaba Daaniʼel – Dhibba Tokko fi Torbaatamii Tokko

జియోపాలిటికల్ చెస్: వాటికన్, కమ్యూనిజం, మరియు ప్రపంచ అధిపత్యం కోసం అన్వేషణ

Author

Jeff Pippenger

Published

April 1, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Kitaabni *The Keys of This Blood: The Struggle for World Dominion Between Pope John Paul II, Mikhail Gorbachev, and the Capitalist West* jedhamu Malachi Martin ti, yeroo jalqabaatiif bara 1990 keessatti maxxanfamte. Martin gahee Pope John Paul II akka nama siyaasaa fi dippilomaasii addunyaa keessatti jijjiirama guddaa fidu ta’eetti, walakkaa lammaffaa jaarraa 20ffaa keessatti, qorata. Inni gahee Pope’n kufaatii Komunizimii Awurooppaa Bahaa keessatti qabu irratti mari’ata. Kitaabni kun ilaalcha Kaatolikii irratti hundaa’uun humnoota hojii irra oolan kan raawwii lakkoofsa afurtamaa Daani’el boqonnaa kudha tokkoo, yeroo dhumaatti bara 1989 keessatti, fidan dhiheessa.

Maartiin hooggansa Miikaa’el Gorbaachov jalatti Gamtaa Sooviyeetii keessatti sochiiwwan keessaa jiran xiinxala; keessumaa imaammata Gorbaachov kan “glasnost” (iftoomina) fi “perestroika” (deebisanii ijaaruu) jedhaman irratti xiyyeeffata. Inni rakkoowwan Gamtaa Sooviyeetii mudatanii fi yaalii Gorbaachov sirna Komuunistii haaromsuuf godhe irratti mari’ata. Inni dhiphinaawwan ji’oopoolitikaa fi wal’aansoo aangoo Gamtaa Sooviyeetii (mooticha kibbaa—jawwee), Mana Kiristaanaa Katolikii (mooticha kaabaa—bineensa), fi waan inni Dhiha kaappitaalaawaa jedhu (waraana bakka-buutaa mooticha kaabaa—raajicha sobaa) gidduu jiran qorata. Inni walitti bu’iinsa yaada mootummaa, basaasa, fi hojiiwwan dhokataa bara Waraana Qabbanaa’aa sana ibsan irratti mari’atee, yaalii qaamolee garaagaraa fuuldura addunyaa bocuuf godhanis qorata.

Maartiin Kaatoilikummaa akka humna siyaasaa fi dippilomaasii addunyaatti qabanitti barbaachisummaa isaa ni cimsaa. Inni akka falmutti, Mana Kiristaanaa Kaatoilikii, geggeessummaa Phaaphaasii Yohaannis Phaawulos II jalatti, yeroo kana keessatti deemsa seenaa bocuu keessatti akkasumas bu’aa Lolaa Qabbanaa’aa irratti dhiibbaa geessisuu keessatti gahee murteessaa taphatte. Inni dhiibbaa Yohaannis Phaawulosii mul’atawwan Maariyaam Faaximaa, Poorchugaal keessatti ta’an keessaa ni kaa’a; akkasumas dhiibbaa Faaximaan taateewwan addunyaa irratti qabduu fi gahee Mana Kiristaanaa Kaatoilikii deemsa seenaa bocuu keessatti qaban ni adda baasa. Maartiin akka yaadutti, taateewwan Faaximaa keessatti raawwataman hiika raajii fi hiika ji’oo-poolitikaa guddaa qabu; keessumaa keessatti yeroo Lolaa Qabbanaa’aa.

Maartin iccitiin Faaximaa saddan icciitii, kanneen jedhaman akka Dubroo Maariyaamiin daa’imman tiksitoota xixiqqoo sadii keessatti Faaximaatti bara 1917 mul’ifaman, qorata. Inni akka jedhuutti, iccitiin sadaffaan, inni jalqaba irraa mootummaa Vaatiikaaniin dhokfamee turee fi bara 2000 qofa ifatti ibsame, waa’ee mootummaa Kaatolikii fi addunyaa gara fuulduraatti akeekkachiisa apokaaliipsii of keessaa qaba ture. Maartin akka falmutti, wantoonni Faaximaatti raawwataman, mul’atawwanii fi ergaawwan Dubroo Maariyaamiin dabarfaman dabalatee, siyaasaa addunyaa guutuu irratti hiika guddaa qaban turan; akkasumas bara Qabsoo Qabbanaa’aa keessatti falmii komuniizimii fi kaappitaaliizimii gidduu ture irratti bu’aa olaanaa qabu turan.

Maartin raajii Phaaphaasii Yohaannis Phaawulos Lammaffaa akka nama raajiiwwan Faaximaa keessatti raawwatamuu isaanii keessatti gahee ijoo qabuutti ifa godha. Inni akka yaadutti, Yohaannis Phaawulos Lammaffaan ofii isaa akka “episkooppii uffata adii uffate” iccitii sadaffaa Faaximaa keessatti eerametti ilaala ture; akkasumas phaaphaasummaa isaa akka ergama humnoota hamaa dura dhaabbachuu fi haaromsa hafuuraa Mana Kiristaanaa Kaatooilikii keessatti fi hawaasa bal’aa keessatti guddisuuf kennameetti hubata ture.

Maartiin ergaawwan Faaximaa waraana hafuuraa barbaachisummaa isaa fi humnoota hamminaa, Waldaa Kaatolikii keessatti keessaa fi alaan jiranis, Waldaan Kaatolikii akka isaaniin wal falmitu irratti xiyyeeffatan jedhee ni yaada. Innis taateewwan Faaximaatti raawwataman addunyaa ammayyaa keessatti rakkoolee ilmaan namaa mudatan hubachuu fi isaan furuuf bu’uura hafuuraa fi naamusaa kennan jedhee falma. Ergaawwan Faaximaa ergaa seexanaa ti; kunis yeroo dhihoo keessatti seerri Dilbataa dhufu sana irratti yeroo inni Kiristoosiin “fakkaatu,” Kaatolikummaa Seexana akka Kiristoositti fudhachuuf kan qopheessu dha.

> “Seexanni warra lafa irra jiraatan gowwoomsuuf dinqii hojjechuun hojii isaa ni hojjeta. Hafuuroonni warra du’anii fakkeeffamuudhaan spirituualizimiin hojii isaa ni raawwata. Qaamonni amantii sun ergaa akeekkachiisaa Waaqayyoo dhaga’uu didan gowwoomsaa cimaa jalatti ni argamu; qulqulloota ari’uufis humna mootummaa wajjin ni tokkoomu. Waldoonni Pirootestaantii saba Waaqayyoo abboommii isaa eeganiin ari’uudhaan humna paappaasii wajjin ni tokkoomu. Kun isa humna sanaa ti; inni sirna guddaa ari’atamaa ta’e kan sammuu namaa irratti cunqursaa hafuuraa geggeessu ni dhaaba.”

> “‘Inni gaanfa lama akka hoolaa qaba ture, akka bineensa guddaa dubbate.’ Namoonni Hoolaa Waaqayyoo hordofuu isaanii jechuun yoo of ibsan iyyuu, hafuura bineensa guddaadhaan guutamu. Isaan ofii isaanii garraamoo fi gad of qaboo akka ta’an jechuun ni dubbatu; garuu hafuura Seexanaatiin dubbatu, seera baasu; hojii isaanii keessaanis waan isaan ofii isaanii jedhu faallaa isaa ta’uu isaanii ni argisiisu. Humni akka hoolaa fakkaatu kun warra abboommii Waaqayyoo eeganii fi dhugaa ba’umsa Yesuus Kiristoos qaban irratti waraana banuu keessatti bineensa guddaa wajjin tokkummaadhaan hirmaata. Akkasumas Seexanni Pirootestaantotaa fi Paaphisota wajjin tokko ta’a; isaan wajjinis akka waaqa biyya lafaa kanaatti walii galtee keessatti hojjetee, namootatti akka isaan mootummaa isaa jalatti bulaniitti ajaja kenna; akka fedhii isaatti akka ittiin hojjetamanii, bulfamanii, to’ataman godha.”

> “Namoonni ajajawwan Waaqayyoo miilla isaanii jalatti ukkaamsuuf walii galuu baatan, hafuuri jawwee sun mul’ata. Isaan hidhamanii, fuuldura mana murtii geeffamanii, adabbii maallaqaa irratti murtaa’u. ‘Innis xinnaa fi guddaa, dureessaa fi hiyyeessa, bilisaa fi garba, hunda harka isaanii mirgaa irratti yookaan adda isaanii irratti mallattoo akka fudhatan godha’ [Mul’ata 13:16]. ‘Inni fakkeenya bineensichaaf lubbuu kennuuf aangoo qaba ture; fakkeenyi bineensichaa akka dubbatu, akkasumas warri fakkeenya bineensichaa waaqeffachuu didan hundi akka ajjeefaman akka godhuuf’ [lak. 15]. Kanaafuu Seexanni aangoo fi mirga Yihowaa ofitti butata. Namni cubbuu teessoo Waaqayyoo irra taa’ee, ofii isaa Waaqayyo akka ta’e labsaa, Waaqayyo olittiis hojjechaa jira.” Manuscript Releases, volume 14, 162.

Antikiristo jechuun Phaaphaasii Roomaa fi Seexana lamaan isaanii calaqqee dha; sababni isaas Phaaphaasiin Roomaa bakka bu’aa Seexanaa isa lafa irraa ti. “Akkasitti Seexanni aangoo fi mirga addaa Yihowaa saamate. Namichi cubbuu teessoo Waaqayyoo irra taa’a; ofii isaa Waaqayyo ta’uu labsaa, Waaqayyo irra ol ta’ee hojjeta.” Yeroo inni to’annoo harka isaa seenu addunyaa to’atu, Seexanni akka inni “namootaaf akka isaan mootummaa isaa jalatti bitamtoota ta’anitti ajaju, akka fedhii isaatti isaaniin hojjetamu, bulchamu, fi to’atamu” ni kaayyeffata. Teessoo amantii irraa ittiin bulchu qabaachuuf Waldaa Kaatolikii uume; teessoo mootummaa irraa ittiin bulchu qabaachuuf immoo Mootummoota Gamtooman uume.

> “Waliigalteen kun kan gidduu amantii waaqeffannaa waaqota sobaa fi Kiristiyaanummaa gidduutti ta’e, akka raajii keessatti dursamee dubbatametti ‘nama cubbuu’ jedhu isa Waaqayyoon mormu, ofiis Waaqayyo irraa ol kaasu sana akka guddatu taasise. Sirni amantii sobaa guddaan sun hojii humna Seexanaa keessaa hojii hunda caalaa guutuu dha—yaalii isaa teessoo mootummaa irra taa’ee fedhii isaatiin biyya lafaa bulchuuf godhe yaadannoo dha.” The Great Controversy, 50.

Dinqii Faatimaa, fi raajii isaa kan seexanaa, isa Seexanni itti fayyadamee sirna raajii tokko qopheesseedha; sirni kun yeroo inni mulʼatuu fi Kiristoosin fakkeessutti, Kaatolikummaan mana amantii isaanii saffisaan harka toʼannaa isaa jala akka galchan ni dandeessisa. Fakkeessuun isaa kan Kiristoos, Seera Dilbataa dhihoo dhufu irratti jalqaba; kunis Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoo keessatti lakkoofsa kudha jaha, lakkoofsa digdamii lama, lakkoofsa soddomii tokko, fi lakkoofsa afurtamii tokkoon bakka buʼameera.

> “Murtii dhaabbataa Phaaphaasummaa seera Waaqayyoo cabsuun raawwatamuun, biyyi keenya guutummaatti qajeelummaa irraa of addaan kutti. Yommuu Pirootestaantummaan harka ishee qileensa gidduu jiru ceetee humna Roomaa harkatti qabattu, yommuu boolla gadi fagoo sana irra darbee Hafuurota Waliin Dubbatamuutti harka wal qabattu, yommuu dhiibbaa tokkummaa dachaa sadii kanaa jalatti biyyi keenya akka mootummaa Pirootestaantii fi ripaabilikaanaa ta’etti seera mootummaa ishee keessaa bu’uura mootummaa sanaa hundumaa ganuu fi sobaa fi gowwoomsaa phaaphaasummaa babal’isuuf qophii gootu, yeroo sana hojii dinqisiisaa Seexanaa jalqabameera, dhumniis dhihaateera jechuun beekuu dandeenya.” Testimonies, volume 5, 451.

ⴰⵙ ⵉⵎⴰⵍ ⵏ ⵓⵙⵙⴰⵏ ⵏ ⵍⴰⵃⴰⴷ ⴳ ⵉⵡⵓⵏⵉⵜⴷ ⵙⵜⴰⵜⵙ, «ⴰⴽⵓⴷ ⵢⵓⵙⵉ ⵏ ⵓⵡⵓⵔⵉ ⴰⵎⵙⵀⴰⵍ ⵏ ⵛⵛⵉⵟⴰⵏ». ⴳ ⴰⵙⵙⴰⵕⵓ ⵏ ⵔⴻⴼⴻⵍⴰⵙⵢⵓⵏ, ⵉⵙⵉⵏⴹⵉⵙ ⵡⵉⵙ ⴽⵕⴰⴹ ⴷ ⵎⵔⴰⵡ, ⴰⵢⴰⵜ ⵡⵉⵙ ⵢⴰⵏ ⴷ ⵎⵔⴰⵡ, ⵉⵡⵓⵏⵉⵜⴷ ⵙⵜⴰⵜⵙ «ⵉⵙⴰⵡⴰⵍ» ⴰⵎⵎ ⵓⴷⵔⴰⴳⵓⵏ, ⵉⵎⵎⴰ ⴷⴻⴳ ⴰⵢⴰⵜ ⵡⵉⵙ ⴽⵕⴰⴹ ⴷ ⵎⵔⴰⵡ, ⵏⵏⴰ ⵖⴰⵙ ⵉⵙⴱⴰⵢⵢⴻⵏ ⴰⵢⵍⵍⵉ ⵉⵜⵜⵓⵙⴽⴰⵔⵏ ⵎⵉⵏⵣⵉ ⵉⵡⵓⵏⵉⵜⴷ ⵙⵜⴰⵜⵙ «ⵉⵙⴰⵡⴰⵍ», ⵙ ⵓⵙⴷⴰⴷ ⵏ ⵓⵣⵔⴻⴼ ⵏ ⵍⴰⵃⴰⴷ, ⵛⵛⵉⵟⴰⵏ ⵉⵜⵜⴱⴰⵏⵉ ⴰⵎⵎ ⵡⴰⵏⵏⴰ ⵉⵜⵜⵙⵙⴻⵖⵍⴰⵢⵏ ⵜⵉⵎⵙⵉ ⴰⴷ ⵜⴻⵣⵣⵓⵔ ⵙⴳ ⵢⵉⵜⵊ.

> “Tajaajiltoonni Waaqayyoo, fuulli isaanii ifa qulqulluu of kennamuu irraa ibsee ifaa jiruun, ergaa samii labsuuf iddoo irraa gara iddoo turtanii ni ariifu. Sagalee kuma kumaan, guutummaa lafa irraa, akeekkachiisni ni kennama. Dinqiiwwan ni raawwatamu, dhukkubsattoonni ni fayyifamu, mallattoowwanii fi dinqisiisonni warra amanan ni hordofu. Seexannis akkasuma hojii isaa ni hojjeta, dinqii sobaa hojjechaa, illee ija namootaa duratti ibidda samii irraa gad buusaa. Mul’ata 13:13. Akkasitti jiraattonni lafa irra jiran dhaabbii isaanii akka fudhatan ni geeffamu.” The Great Controversy, 611, 612.

Ergaawwan Faaximaa dinqii namoota taatee sana irratti argamaniin mirkanaaʼan; isaanis gaazexoota mootummaa amantii-hin-jiraannee taʼan kanneen himata “Dubartiin Qulqulleettiin” jedhamtu jiʼa Caamsaa irraa jalqabee hanga dinqii Onkoloolessa 13, 1917tti, guyyaa kudha-sadaffaatti ijoollee sadii daawwatte jedhamee dhihaate sobsiisuuf jecha achitti argamanidhaan ragaan itti kenname. Dhaabbanni oduu amantii-hin-jiraannee hundinuu yeroo dinqiin sun Faaximaatti raawwatametti achitti argame taatee sana mirkaneesse. Inni dinqii dhugaa ture (kan Seexanaa).

Akkuma Maalaakii Maarṭiin kitaaba isaa keessatti ibseetti, Phaaphaasi Yohaannis Phaawulos Waamicha isaatiin Maariyaam Faaximaa jalatti qajeelfamaa ture. Raajii iccitii Faaximaa, kan hanga bara 2000tti hin mul’ifamin, dhugumatti raajii Seexanaati; garuu guyyoota dhumaa keessatti Yesuus guyyoota jalqabaa irra deebi’a. Kitaabni Macaafa Qulqulluu keessaa inni durii hundumaa, kitaabni jalqabaa Museen barreesse, Kitaaba Iyyoob ti; innis Iyyoob, isa kuma dhibba afurtamii afurii bakka bu’u, adda baasa; raajiiwwan hundinuu guyyoota dhumaa keessatti karaa guutuu ta’een ni raawwatamuutii. Seexanni, seenaa Iyyoob keessatti, Iyyoob irratti du’aa fi badiisa fiduuf ni hayyamame; kaayyoon isaas Iyyoobin qoruudhaaf ture. Dinqiiwwan Seexanni guyyoota dhumaa keessatti raawwachuuf hayyamame, dinqiiwwan dhugaa dha. Isaan dinqiiwwan Seexanaa ti; garuu Waaqayyo, kaayyoo isa Seexanni Iyyoobin qoruuf itti hayyamame sanaafuma, Seexanni hojii isaa isa gonfoo ta’e akka raawwatu ni hayyame.

> “Namoonni baayʼeen mulʼatawwan hafuuraa guutumaatti gowwoomsaa fi harkifannaa harka nama giddugaleessaa sanaatiin taʼanitti jechuun ibsuuf yaalu. Garuu buʼaan malaan gowwoomsuu yeroo baayʼee akka mulʼata dhugaa fakkeeffamee dhiʼeeffameeraachuun dhugaa taʼus, agarsiisni ifaan mulʼatu kan humna uumama ol taʼeess ni jiraate. Rukuttaa dhoksaa kan ammayyaa hafuurota wajjin walqunnamtiin itti jalqabe sun buʼaa gowwoomsaa yookaan ogummaa namaa hin turre; hojii kallattiidhaan ergamoota hammeenyaatiin hojjetame ture; isaanis akkasitti soba lubbuu balleessu keessaa isa milkaaʼina guddaa qabu keessaa tokko galchanii turan. Namoonni baayʼeen hafuurota wajjin walqunnamtiin gowwoomsaa nama qofaati jechuun amanuudhaan kiyyoo keessa ni galu; yeroo mulʼatawwan isaan humna uumama ol taʼe akka taʼan amanuu malee waan biraa gochuu hin dandeenye fuuldura dhaabatanitti, ni gowwoomfamu; humna guddaa Waaqayyoo akka taʼeettis fudhachuuf ni geggeeffamu.”

> “Namoonni kun waa’ee dinqiiwwan Seexanni fi ergamoonni isaa hojjatan irratti dhugaa Barsiisni Qulqulluun kennu ni tuffatu. Gargaarsa seexanaatiin ta’ee, falfaltoonni Fara’oon hojii Waaqayyoo fakkeessuu danda’an. Phaawulosis dhufaatii lammaffaa Kiristoos dura mul’achuun humna seexanaa akkuma kanaa akka jiraatu dhugaa ba’a. Dhufaatiin Gooftaa, ‘hojii Seexanaa humna hundumaa, mallattoowwanii fi dinqii sobaa hundumaa wajjin, akkasumas gowwoomsaa jal’inaa hundumaa wajjin’ dura ni dhufa. 2 Tasalonqee 2:9,10. Ergamaan Yohaannisis, humna dinqii hojjatu kan guyyoota dhumaa keessatti mul’atu ibsuudhaan, akkana jedha: ‘Inni dinqii guddaa ni hojjeta; akka ibiddi samiidhaa gara lafaatti fuula namootaa duratti bu’u ni taasisa; dinqiiwwan sana kan inni hojjechuu humna qabuun, warra lafa irra jiraatan ni gowwoomsa.’ Mul’ata 13:13, 14. As keessatti wanti raagame gowwoomsaa qofa miti. Namoonni dinqiiwwan ergamoonni Seexanaa hojjechuu humna qabanin gowwoomfamu; kan isaan hojjechaa fakkeessaniin miti.” The Great Controversy, 553.

Ergaa Faatimaa kitaaba Malaaḵii Maartiin keessatti argaman akka caasaa raajii Kaatolikummaa bara dhumaa keessatti, wal’aansoo keessaa kan waldaa amantii keessatti adeemsifamuun walqabatee dhiyaatu; kunis akka paappaasii gaarii fi paappaasii hamaa gidduutti, yookaan akka paappaasii sirna eegduu fi paappaasii libiraalaa gidduutti bakka buufamuu danda’a. Paappaasichi sirna eegduun, akkasumas akka dubbisa Maartiin waa’ee dinqii sanaatti paappaasii gaariin, hubannoo isaa irratti kan ijaaru Manni Maree Vaatiikaan Tokkoffaa irratti dha; kunis Vaatiikaan I jedhamuun beekama; innis Mudde 8, 1869 irraa hanga Adoolessa 20, 1870tti gaggeeffame; Paappaasii Piyoos IX tiin waamamee walitti qabame; kaayyoon isaa inni guddaan dogmaa dogoggora irraa bilisa ta’uu paappaasummaa hiikuu, akkasumas dhimmoota ti’ooloojii fi barsiisummaa adda addaa yeroo sana Waldaa Kaatolikii mudatan irratti furmaata barbaaduu ture. Manni Maree Vaatiikaan Lammaffaa, kan yeroo baay’ee Vaatiikaan II jedhamuun beekamu, yeroo baay’ee boodarra, jechuunis Onkoloolessa 11, 1962 irraa hanga Mudde 8, 1965tti gaggeeffame. Innis Paappaasii Yohaannis XXIII tiin waamamee walitti qabame; du’a Yohaannis XXIII boodaas Paappaasii Phaawuloos VI tiin itti fufsiifame.

Bara xumura Kaatolikummaa, akkuma Maartiin ibsetti, wal’aansoo gidduu dogoggora hin qabuu ta’uu fi aangoo ol’aantummaa mana kiristaanaa Roomaa kan Vaatiikaan I keessatti ibsame, fi bilisa yaadaatiin kan yeroo ammaa Fraansis “paaphaasii dammaqe” jedhamuun mul’atu, akkasumas sanadoota Vaatiikaan II keessatti bakka bu’ame, adda baasa. Maartiin jechuun, wal’aansoo mala mootummaa mana kiristaanaa to’achuuf dhiyaatan kana lamaan keessaa keessaatti, waraanni biyyaalessaa addunyaa sadaffaan ni dhoo’a; Yesuusis ni deebi’a, gara lafaatti ni bu’a, paaphaasii gaarii irratti eebba isaa ni kaa’a, teessoo mana kiristaanaa Kaatolikii ni qabata.

Keeyyata kudha shanii hamma kudhan keessaa, seenaa seera Dilbataa keeyyata kudha jahaatti dursee battaluma sanatti ta’u ibsu, waraana bakka-bu’ummaa isa sadaffaa fi isa dhumaa ni ibsa. Innis waraana keeyyata kudha tokkoo fi kudha lama keessatti injifannoo Puutiin booda dhufu dha; garuu gidduu keeyyatawwan sadii sanaa keessatti, keeyyanni kudha afur Katoolikummaan yoom seenaa guyyoota dhumaa keessa seenu akka ta’e ni adda baasa.

Akka Isaayaasitti sagaaltuun Roomaa bara mootummaa jahaffaa raajii Macaafa Qulqulluu isa fakkeenyaan ibsame, waggoota torbaatamaatti irraanfatamti. Yeroo jalqabaatiif bara 538tti paappaasonni lafa irratti teessoo isaanii irratti ol kaafaman, mallattoon karaa teessoo ishee irra kaaʼamuu ishee dura ture labsii Yuustiniyaan bara 533 ture.

Seenaa murtee Yustiniyaanoos naannoo jiru irraa hubatamuun, Yustiniyaanoos falmii amantii mootummaa keessatti jeequmsa uumaa ture sana dhaabuudhaan mootummaa isaa irratti to’annoo isaa jabeessuuf akka yaale mul’isa. Falmichi sunis waldaa Kiristaanaa jedhamtu keessaa eenyutu mataa ta’a jedhu ture; jechuunis waldaan baha keessa jirtu, Qonstantinoophiyaa keessatti argamtu, moo waldaan dhihaa keessa jirtu, Roomaa keessatti argamtu. Lakkoofsa kudha sadii keessatti, pirezidaantiin mootummaa Gamtaa Ameerikaa inni dhumaa falmii tokkoon wal qunnamsiifamee, kan seenaa Yustiniyaanoos wajjin walfakkaatu hordofuuf isa dirqisiisu ni mudata; innis aangoo isaa jabeessuuf deeggarsa siyaasaa barbaachisu hundeessuuf, waldaan Kaatolikii mataa waldootaati, akkasumas sirreessaa gantootaati jedhee labsuuf dirqama.

Nu jedhu irratti, nuti raajiiwwan Faaximaa kan seexana irraa maddan irratti amanamummaa tokko illee kaa’uu hin qabnu; garuu waan Dubbii Waaqayyoo keessatti mul’ate arguuf dirqamneerra. Jalqaba jaarraa digdammaffaa keessatti gaanfawwan lamaan bineensa lafaa sanaa dhaloota isaanii isa sadaffaatti seenan; kunis dhaloota waliigalteeti. Gaanfi Riiphaabilikaanii sirna maallaqaa isaa baankii addunyaa harka kenne; isaanis madda isaanii mana Gaachana Diimaa, Rothschilds jedhaman, fi walitti hidhata isaanii isa dhokataa Illuminati, Freemasonry, hawaasa iccitii fi ajaja Jezuwotaan duubatti deebi’anii hordofu. Obboleettii Waayit qaamota kana irraa ifatti akeekkachiisti. Yeroo walfakkaataa keessatti Adveentizmiin Laa’oodiikiiyaa, akka gaanfa Pirootestaantii ta’een, dhaabbilee barnootaa fi amantii isaa bulchiinsa addunyaatti dabarsee kenne.

Yeroo sana keessa, mootummaan ammayyaa kaabaa seenaa isaa Dhiibbaan Faransaayii Ruusiyaa irraa jalqaba; mootummaan ammayyaa kaabaa immoo dinqii Faaximaa irraa seenaa isaa jalqaba. Akkuma Malaakii Maarteen kitaaba isaa keessatti jabeessee ibsutti, wal’aansoo keessaa abbaa qabeenyaa gaarii fi hamaa gidduu jiru bira darbee, ergaawwan Faaximaa wal’aansoo Katoolikummaa fi waaqayyolessummaa waliigalaa gidduu jiru adda baasan; garuu caalaatti ifatti immoo waaqayyolessummaa Ruusiyaa irratti. Icitiin paaphaasiin bara 1917 keessa irratti hojjechuu qabu of keessaa abdii (seexanaawaa) qaba ture; jechuunis, yoo paaphaasiin konkilaawee waamee Ruusiyaa Durba Maariyaamiif kenne, yeroo sana waraanni addunyaa lammaffaan hin dhufu ture. Akkasumas, yoo paaphaasiin didde, Ruusiyaan falaasama ishee bal’inaan ni facaasdi, yeroo sana immoo waraanni addunyaa kan biraan ni dhufa jedhee ibsa ture.

Lolli Addunyaa lammaffaan waraanni Kaatoolikummaa irratti Kominizaamii Raashiyaa geggeeffame of keessatti hammate. Waraana sana keessatti waraanni bakka-bu’aa Kaatoolikummaa Naazii Jarmanii ture. Phaaphaasummaan yeroo hundumaa waraana bakka-bu’aa ni fayyadama. Bara 1933 keessatti waldaan Kaatooolikaa, hojii Kaardinaal Paashelii tiin, Adoolf Hitlar wajjin waliigaltee konkordaatii mallatteessite; kunis Hitlar Jarmanii to’annoo jala galchuu akka danda’u isa dandeessise; akkasumas akka ragaa Hitlar mataa isaatti, waliigalteen sun (konkordaatichi) gaaffii Yihuudotaa hiikuu akka danda’u isa taasise. Lolli Addunyaa II keessatti Naazoonni irratti Raashiyaa amantii hin qabneetti akka waraana bakka-bu’aa phaaphaasummaatti tajaajilan; akkasumas lola lammaffaa keessaa kan waraana bakka-bu’ootaa, amma Yukireen keessatti raawwatamaa jiru, waraana bakka-bu’aa Naazii biraatiin raawwatamaa jira.

Nuti mata duree itti aanu keessatti qorannoo kana itti fufna.

> “ꯁꯣꯎꯜ ꯑꯗꯨꯒꯤ ꯑꯃꯔ ꯑꯇꯣꯟꯕ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯅꯣংꯃꯥꯏꯖꯤꯡ ꯅꯨꯃꯤৎ ꯁꯦꯡꯗꯣꯛꯄ—ꯑꯁꯤ ꯑꯅꯤ ꯑꯆꯧꯕ ꯑꯁꯣꯏꯕꯁꯤꯡꯒꯤ ꯃꯐꯝꯗꯥ, ꯁꯦꯇꯟꯅ ꯃꯤꯌꯥꯃꯕꯨ ꯃꯍꯥꯛꯀꯤ ꯃꯥꯌꯥꯒꯤ ꯃꯥꯎꯡꯗꯥ ꯄꯨꯁꯤꯟꯂꯒꯅꯤ। ꯑꯍꯥꯟꯕ ꯑꯁꯤꯅ ꯁ꯭ꯄꯤꯔꯤꯆꯨꯑꯂꯤꯖꯝꯒꯤ ꯃꯄꯨꯡ ꯊꯝꯃꯤ; ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯑꯁꯤꯅ ꯔꯣꯝꯒꯥ ꯑꯃꯉ-ꯑꯇꯣꯟꯕꯒꯤ ꯑꯄꯨꯟꯕ ꯑꯃ ꯁꯦꯝꯒꯠꯄꯤ। ꯌꯨꯅꯥꯏꯇꯦꯠ ꯏꯁ꯭ꯇꯦꯠꯁꯀꯤ ꯄ꯭ꯔꯣꯇꯦꯁ꯭ꯇꯥꯟꯇꯁꯤꯡꯅ ꯃꯄꯨꯡ ꯐꯥꯑꯕꯥ ꯑꯣꯏꯅ, ꯈꯣꯡꯒꯨꯞ ꯑꯗꯨꯗꯒꯤ ꯈꯨৎ ꯄꯥꯡꯊꯣꯛꯂꯒꯥ ꯁ꯭ꯄꯤꯔꯤꯆꯨꯑꯂꯤꯖꯝꯒꯤ ꯈꯨৎ ꯐꯥꯕꯒꯤ ꯍꯣৎꯅꯒꯅꯤ; ꯃꯈꯣꯏꯅ ꯑꯋꯥꯡꯕ ꯑꯗꯨꯗꯥ ꯑꯌꯦꯛꯄꯒꯥ ꯔꯣꯃꯟ ꯄꯥꯋꯔꯒꯤ ꯈꯨৎ ꯁꯨꯄ꯭ꯄꯤꯅꯕꯒꯤ ꯍꯣৎꯅꯒꯅꯤ; ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯁꯤ ꯑꯍꯨꯝꯁꯨꯕ ꯑꯄꯨꯟꯕ ꯑꯁꯤꯒꯤ ꯃꯥꯏꯄꯥꯛꯇꯥ, ꯂꯩꯕꯥꯛ ꯑꯁꯤꯅ ꯂꯤꯈꯣꯜꯒꯤ ꯑꯐꯪꯐꯝꯁꯤꯡ ꯅꯣংꯃꯥꯡꯕꯥ ꯃꯇꯝꯗꯥ ꯔꯣꯝꯒꯤ ꯈꯣꯡꯁꯦꯝ ꯇꯥꯡꯅ ꯆꯠꯄꯤꯒꯅꯤ।”

> “ᱵᱤᱧᱟᱹᱣ ᱢᱟᱸᱱᱥᱤᱠ ᱚᱱᱚᱞ ᱡᱚᱛᱚ ᱫᱤᱱᱽ ᱨᱮ ᱢᱚᱬᱮ ᱠᱨᱤᱥᱴᱤᱭᱟᱱᱤ ᱠᱚ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱞᱮᱠᱟ ᱵᱟᱝ ᱠᱚᱞᱚᱱ ᱠᱟᱛᱮ, ᱚᱱᱟ ᱟᱨ ᱵᱟᱹᱲᱛᱤ ᱥᱮ ᱵᱷᱩᱞᱟᱹᱣ ᱟᱨ ᱯᱟᱥᱱᱟᱣ ᱨᱮ ᱥᱮᱱᱚᱜ ᱯᱮᱰᱟ ᱧᱟᱢᱟ। ᱥᱟᱛᱟᱱ ᱱᱤᱡᱮᱜ ᱦᱚᱸ, ᱱᱤᱛᱚᱜ ᱫᱚᱲᱚ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱨᱤᱛᱤ ᱞᱮᱠᱟ, ᱫᱷᱚᱨᱢ ᱵᱟᱫᱞᱟᱣᱟᱜ ᱞᱮᱠᱟ ᱫᱮᱠᱷᱟᱣᱚᱜᱼᱟ। ᱩᱱᱤ ᱟᱞᱚᱠ ᱨᱮᱱ ᱫᱩᱛ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱪᱟᱨᱤᱛᱨ ᱨᱮ ᱦᱟᱡᱤᱨᱚᱜᱼᱟ। ᱵᱤᱧᱟᱹᱣ ᱢᱟᱸᱱᱥᱤᱠ ᱚᱱᱚᱞ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱥᱟᱦᱟᱸᱡ ᱦᱚᱛᱮ, ᱪᱚᱢᱚᱛᱠᱟᱨ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱠᱚ ᱦᱩᱭᱩᱜᱼᱟ, ᱨᱩᱣᱟᱹᱲ ᱠᱚ ᱵᱷᱟᱞᱚᱣᱚᱜᱼᱟ, ᱟᱨ ᱟᱸᱰᱤ ᱟᱹᱰᱤ ᱵᱮᱡᱟᱭ ᱵᱚᱝ ᱵᱟᱝ ᱛᱮ ᱮᱢ ᱧᱟᱢᱚᱜ ᱟᱪᱪᱷᱚᱨᱡᱚ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱠᱚ ᱯᱩᱨᱟᱹᱣᱚᱜᱼᱟ। ᱟᱨ ᱡᱮᱦᱮᱛᱩ ᱚᱱᱟ ᱟᱛᱢᱟ ᱠᱚ ᱵᱟᱭᱵᱮᱞ ᱨᱮ ᱵᱤᱥᱣᱟᱥ ᱢᱮᱱᱟᱜ ᱵᱚᱞᱚᱱ ᱟᱨ ᱢᱟᱸᱫᱤᱨ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱥᱟᱸᱥᱛᱷᱟ ᱠᱚ ᱨᱮ ᱥᱟᱢᱢᱟᱱ ᱩᱫᱩᱜᱼᱟ, ᱩᱱᱠᱩᱣᱟᱜ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱤᱥᱣᱚᱨᱤᱭᱟᱹ ᱥᱟᱠᱛᱤ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱯᱨᱚᱠᱟᱥ ᱞᱮᱠᱟ ᱢᱟᱱᱭᱟᱜᱼᱟ।”

> “ଯେମାନେ ନିଜକୁ ଖ୍ରୀଷ୍ଟିୟ ବୋଲି ଦାବି କରନ୍ତି ଓ ଅଧର୍ମିକମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରେ ଥିବା ପାର୍ଥକ୍ୟର ରେଖା ବର୍ତ୍ତମାନ ପ୍ରାୟଃ ଅସ୍ପଷ୍ଟ ହୋଇଯାଇଛି। କଳିସିଆର ସଦସ୍ୟମାନେ ଜଗତ ଯାହାକୁ ଭଲପାଏ, ତାହାକୁ ଭଲପାଆନ୍ତି, ଏବଂ ସେମାନଙ୍କ ସହ ଯୋଗ ଦେବାକୁ ସଜ୍ଜ ଅଛନ୍ତି; ଏବଂ ଶୟତାନ ସେମାନଙ୍କୁ ଏକ ଦେହରେ ଏକତ୍ର କରିବାକୁ ଏବଂ ଏପରିଭାବେ ସମସ୍ତଙ୍କୁ ଆଧ୍ୟାତ୍ମିକତାବାଦର ଶ୍ରେଣୀରେ ଭର୍ତ୍ତି କରି ନିଜ କାର୍ଯ୍ୟକୁ ଶକ୍ତିଶାଳୀ କରିବାକୁ ସଙ୍କଳ୍ପ କରିଛି। ପାପୀୟମାନେ, ଯେମାନେ ଆଶ୍ଚର୍ଯ୍ୟକର କାର୍ଯ୍ୟମାନଙ୍କୁ ସତ୍ୟ କଳିସିଆର ନିଶ୍ଚିତ ଚିହ୍ନ ବୋଲି ଗର୍ବ କରନ୍ତି, ସେମାନେ ଏହି ଆଶ୍ଚର୍ଯ୍ୟକାର୍ଯ୍ୟ-ସଂପାଦକ ଶକ୍ତିଦ୍ୱାରା ସହଜରେ ପ୍ରତାରିତ ହେବେ; ଏବଂ ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟମାନେ, ସତ୍ୟର ଢାଲକୁ ତ୍ୟାଗ କରିଥିବାରୁ, ସେମାନେ ମଧ୍ୟ ଭ୍ରମିତ ହେବେ। ପାପୀୟମାନେ, ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟମାନେ ଓ ଜଗତୀୟମାନେ ସମାନ ଭାବରେ ଭକ୍ତିର ଆକାରକୁ ତାହାର ଶକ୍ତି ବିନା ଗ୍ରହଣ କରିବେ, ଏବଂ ସେମାନେ ଏହି ଏକତାରେ ଜଗତର ପରିବର୍ତ୍ତନ ଏବଂ ଦୀର୍ଘଦିନ ଧରି ଅପେକ୍ଷିତ ସହସ୍ରାବ୍ଦୀୟ ରାଜ୍ୟର ଆରମ୍ଭ ପାଇଁ ଏକ ମହାନ ଆନ୍ଦୋଳନ ଦେଖିବେ।”

> “Karaa hafuuraa tiin, Seexanni akka nama sanyii namaatiif tola ooluutti mul’ata; dhukkuboota namootaa ni fayyisa, akkasumas sirna amantii amantii haaraa fi isa ol aanaa ta’e dhiheessuuf jedhu; yeroo walfakkaatutti garuu akka balleessaa hojjetaa jira. Qorumsi isaa tuuta baay’ee gara badiisaatti geessaa jira. Of eeggannoo dhabuun mootummaa sammuu ni buqqisa; fedhii foonii gad lakkisuu, wal lola, fi dhangala’iinsi dhiigaa ni hordofu. Seexanni waraanaatti ni gammada; inni sababni isaa, inni hawwiiwwan lubbuu keessaa hammeenya isaanii hunda caalaa ni kakaasa; achiis warra isaa ta’an, cubbuu fi dhiigaan xuroofamanii jiran, gara bara baraatti ni haama. Kaayyoon isaa saboota akka walii isaanii irratti waraanan kakaasuu dha; sababiin isaas, akkasitti yaada namootaa hojii guyyaa Waaqayyoo keessatti dhaabbachuuf qophaa’uu irraa maqsuun isaaf ni danda’ama.”

> “Seexanni immoo lubbuwwan qophaaʼoo hin taʼin walitti qabachuudhaaf wantoota uumamaa keessas ni hojjeta. Inni iccitiiwwan laaboraatorii uumamaa qorateera; Waaqayyos hamma isaaf eeyyame hunda humna isaa guutuudhaan wantoota uumamaa toʼata. Yommuu Iyyoob rakkisuuf isaaf heyyamame, akkam ariitiidhaan bushaayee fi loon, hojjettoonni, manneen, ijoolleenis, rakkinni tokko isa kaan duukaa buʼee akkuma yeroo gabaabaa tokko keessatti bade. Uumamawwan Isaa humna balleessaa sanaa irraa kan eegu, dallaa isaanitti taʼee kan marsee tiksu Waaqayyo dha. Garuu addunyaan Kiristaanaa seera Yihowaa tuffiidhaan ilaaleera; kanaafis Gooftaan akkuma Inni dubbate ni godha—eebba Isaa lafa irraa ni deebisa; eegumsa Isaa kan warra seera Isaa irratti fincilaa jiran, barsiisa Isaa morman, akkasumas warra kaanillee waanuma sana akka godhan dirqisiisan irraa ni kaasa. Waaqayyo addatti kan hin eegne hundumaa irratti Seexanni toʼannoo qaba. Kaayyoo ofii isaa galmaan gaʼuuf jedhee namoota tokko tokko ni miidhaagsa, ni milkeessas; warra kaan irratti immoo rakkina ni fida; namoonnis Waaqayyotu isaan rakkisaa jira jedhanii akka amanan ni godha.” The Great Controversy, 588, 589.

Back to Articles