Article

# Kitaaba Daani’eel – Tokko Dhibba Afurtamii Lama

Biftiinsa Fakkii Bineensichaa: Imala Raajii Ibsame

Author

Jeff Pippenger

Published

March 17, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Qormaanni Waaqayyoo kan isaan chaapphaffamuu isaanii dura darbuu qaban isa guddaa taʼe, bifa bineensaa sana uumamuudha. Uumamni sun Fulbaana 11, 2001 irraa jalqabee hamma seera Dilbataa Ameerikaa keessatti baʼutti ni raawwatama. Yeroon raajii sun yeroo chaapphaffamuu kumni dhibba tokkoo fi afurtamii afur sanaa agarsiisa; akkasumas yeroo mulʼanni macaafa qulqulluu hundi guutummaa isaa mudaa hin qabneen itti raawwatamuudha. Yeroo sana keessa gaanfi Pirootestaantii dhugaan ni qulqulleeffama; bara baraafis bifa Kiristoos ni calaqqisiisa; sababiin isaa Kiristoos Pirootestaantii dha.

> “Kiristoos mormitoota ture. Inni waaqeffannaa bifa-qabeessa saba Yihudootaa irratti morme; isaan gorsa Waaqayyoo of irratti kenname ofirraa didan. Inni isaaniin, isaan ajajawwan namootaa barsiisa godhatanii barsiisan, akkasumas akka of fakkeessitootaa fi gowwoomsitootaatti jiran dubbate. Akkuma awwaalcha adiidhaan dibameetti alaan bareedoo turan, keessaa garuu xuraa’ummaa fi manca’iinaan guutamanii turan. Warri Haaromsaa bara Kiristoosii fi ergamootaa irraa jalqabu. Isaan amantii bifaafi sirna alaa irraa ba’anii of addaan baasan. Luuteri fi hordoftoonni isaa amantii haaromfame sana hin uumne. Isaan salphaatti akkuma Kiristoosii fi ergamoonni dhiyeessanitti isa fudhatan. Macaafni Qulqulluun qajeelfama gahaa ta’ee nuuf dhiyaata; garuu paappaasii fi hojjettoonni isaa, waan inni of fakkeessummaa isaanii saaxiluu fi waaqeffannaa isaanii waaqota tolfamoo ifachuu isaatiin, akkuma waan abaaratti sabicha irraa isa fageessu.” Review and Herald, June 1, 1886.

Yeroo chaappaan kaaʼamutti, gaanfiin Pirootestaantii qulqulleeffamee irraa xurii ni baafama. Yeroo sanuma keessatti, gaanfiin Riphaabilikaanii gantummaa keessa seene Pirootestaantota gantoota taʼan waliin hidhata godhata; akkasiinis gaanfa aangoo kan walitti dhufeenya waldaa fi mootummaa irraa walmakaaʼe tokko uuma. Sana booda gaanfota lamaan bineensa lafaa sanaa fakkii bineensichaa fi fakkii Kiristoos ni taʼu. Gaanfiin gantummaa hariiroo dachaa waldaa mancaate tokko mootummaa mancaate tokko wajjin qabu dha; gaanfiin qajeelinaa immoo hariiroo dachaa Waaqummaa fi namummaa gidduu jiru dha.

Bifa bineensichaa sanaa beeladaa sana addunyaa keessatti boodas ijaarama; innis beelada dachaa lama ta’eedha; mootummaa tokkoon, jechuun Tokkummaa Mootummoota Addunyaatiin, bakka buufama; mootummaa sunis pirootestaantizimii gantuu kan beelada lafa irraa ta’e mataa isaa dursaa, mataawwan kudhan keessaa tokkootti fudhateera. Beelada sana irratti dubartiin sun, isheen haadha sagaagaltotaa taate, beelada mootota kudhani irratti mootummaa ni gooti. Beeladni isheen yaabbattee jirtu sun walmakaa Waldaa fi Mootummaa ti; kunis akkuma sagaagalummaa hafuuraa wal-sanyummaa seeraan alaa Herodis intala Herodiyaas, Salomee, wajjin qabuun bakka buufametti. Akkasumas hariiroon dubartittiin beelada sana irratti mootummaa gootu sunis walmakaa Waldaa fi Mootummaa ti; sagaagaltuun Roomaa hariiroo ishee seeraan alaa mootota beelada addunyaa guutuu ijaaran wajjin qabduun, Tokkummaa Mootummoota Addunyaa bakka bu’a. Suuraa beeladaa isa guutummaa addunyaatti dirqamaan fe’amuu keessatti sabni hundinuu ni hirmaata; humnoonni manca’an hundinuu walitti ni makamu.

> “Mul’ata 17:13–14 irraa caqasame. ‘Isaan kun yaada tokko qabu.’ Tokkummaan walitti hidhamiinsa addunyaa guutuu ni jiraata, waliigalteewwan guddaan tokko, walitti qabama humnoota Seexanaa. ‘Humnaa fi jabina isaanii bineensichaafis ni kennu.’ Akkasitti humni aangoo of irraa murteessee, cunqursaa, bilisummaa amantii irratti, yaada qalbii namaatiin Waaqayyoon waaqeffachuu bilisummaa irratti kan dhaabbatu, akkuma dur papasiidhaan mul’ifame sana ni mul’ata; yeroo darbe keessatti warra sirna amantii fi sirna raawwii Roomaanizimii wajjin wal simsiisuudhaaf didan ari’uudhaan isa mul’iseera.”

> “Lola bara dhumaa keessatti godhamu keessatti, humnoonni xuraa’oon hundinuu kan seera Yihowaaaf amanamummaa irraa kaan kufanii, saba Waaqayyoo irratti mormitoota ta’anii tokko ta’u. Lola kana keessatti Sanbanni abboommii afuraffaa dhimma guddaa falmii ta’a; sababiin isaas, abboommii Sanbataa keessatti Seera Kennuun Guddaan ofii Isaa akka Uumaa samii fi lafaa ta’e of beeksisa.” The Seventh-day Adventist Bible Commentary, volume 8, 983.

Malli addunyaa maraan bineensaa wajjin walqabatu “waliigala” taʼuun isaa, akkasumas “humnoota xuraaʼoo hundumaa seera Yihowaaaf amanamummaa irraa gantummaa keessa seenan hunda” bakka buʼuun isaa, fakkii bineensaa keessatti Ameerikaa Gamtoomanii keessa ijaaramuun isaa walitti dhufeenya humnoota xuraaʼoo hundumaa gantummaa keessa seenanii agarsiisa. Pirootestaantonni Ameerikaa Gamtoomanii ergaa ergamaa jalqabaa bara 1844 keessa yeroo didan gantummaa keessa seenan; Adveentizimiin Laaʼodiiqeyaa immoo bara 1863 keessa gantummaa keessa seene. Pirootestaantizimiin gantuu fi Adveentizimiin Laaʼodiiqeyaa “hidhaa gamtaa” tokko ni ijaaru; gareewwan siyaasaa keessaa gaafa gaanfa Riphaabilikaanizimii keessatti argaman, raajicha sobaatiin gowwoomfaman, walakkaa mootummaa isaanii dhiisanii kennuuf.

ⵙ ⵓⵎⴰⵍⴰⵍ ⴰⵏ ⵓⵣⵡⴰⵍ ⵏ ⵓⵣⴷⴷⵓⵎ, ⴷ ⴰⵏⵏⴰⴱⵉ ⴰⵣⴳⴳⵯⴰⵔ ⴰⵢ ⵉⵙⵙⴽⵔⵎ ⴰⴽⴰⵍ. ⴷⴻⴳ ⵓⵎⴰⵍⴰⵍ ⵏ ⵓⵣⴷⴷⵓⵎ ⵙⴳ ⴷⴰⵅⵍ ⵏ ⵎⵉⵔⵉⴽⴰ, ⴰⵏⵏⴰⴱⵉ ⴰⵣⴳⴳⵯⴰⵔ ⴰⵢ ⵉⵙⴽⵔⵏ ⵜⴰⵎⵓⵏⵜ ⵜⴰⵔ ⵜⴰⵎⴰⵣⵣⵓⵣⵜ, ⵎⴰⵛⴰ ⵜⴰⵎⵓⵏⵜ ⵉⵎⵢⴰⵏⵜ ⵏ “ⵜⴰⵣⴷⵓⵢⵜ ⵏ ⵢⵉⴼⵓⵙ ⵏ ⵛⵛⵉⵟⴰⵏ” ⵉⵍⵍⴰ ⴰⴷ ⵉⵍⵉ ⴷⴰⵖ “ⴰⵏⵏⴰⴱⵉ ⴰⵣⴳⴳⵯⴰⵔ”. ⵓⵎⴰⵍⴰⵍ ⴰⵎⴰⴹⵍⴰⵏ ⵏ ⵓⵣⴷⴷⵓⵎ ⵉⴳⴰ ⵙ ⵙⵏⴰⵜ, ⵎⴰⵛⴰ ⵉⴳⴰ ⴷⴰⵖ ⵙ ⴽⵕⴰⴹ. ⵜⴰⵎⵓⵏⵜ ⵏ ⴽⵕⴰⴹ-ⴰⴷ, ⵏ ⵓⴷⵔⴰⴳⵯⵏ, ⵏ ⵓⵣⴷⴷⵓⵎ, ⴷ ⵏ ⵓⵏⵏⴰⴱⵉ ⴰⵣⴳⴳⵯⴰⵔ, ⵜⵙⵙⴰⵡⴰⴹ ⴰⵎⴰⴹⴰⵍ ⴰⴽⴽⵯ ⵙ ⴰⵔⵎⴰⴳⴻⴷⴷⵓⵏ. ⴷⴻⴳ ⵓⵎⴰⵍⴰⵍ ⵏ ⵓⵣⴷⴷⵓⵎ ⴰⵢ ⵉⵜⵜⵡⴰⵙⴽⴰⵔⵏ ⴷ ⵜⵉⵣⵡⴰⵔⵉⵏ ⵙⴳ ⴷⴰⵅⵍ ⵏ ⵎⵉⵔⵉⴽⴰ, ⵉⵍⵍⴰ ⴰⴷ ⵜⵉⵍⵉ ⵜⴰⵎⵓⵏⵜ ⵏ ⴽⵕⴰⴹ, ⵏⵏⵉ ⴷⴰⵖ ⵉⴳⴰⵏ ⴰⵣⴷⴷⵓⵎ ⵙ ⵙⵏⴰⵜ. ⴷⴻⴳ ⵙⵉⵏ ⵉⵎⴰⵍⴰⵍⵏ ⵏ ⵓⵣⴷⴷⵓⵎ, ⵜⴰⴳⴰⵡⴰⵏⵜ ⵏ ⵙⵏⴰⵜ ⴷ ⵜⴰⵎⵙⴰⵙⴰ ⴳⵔ ⵜⵙⴳⴰ ⴷ ⵜⴰⴷⴰⴱⴰⵜ, ⵎⴰⵙⴷ ⵜⴰⵙⴳⴰ ⴰⵢ ⵉⵟⵟⴼⵏ ⴰⵙⴻⵏⴽⵔ ⵏ ⵓⵣⵣⵔⴰⵢ-ⴰⴷ.

ሦስት-እጥፍ ኅብረቱ በሁለቱም የአራዊት ምስሎች ውስጥ ሊወከል ይገባል፤ ነገር ግን በራእይ መጽሐፍ ውስጥ የዘንዶው፣ የአውሬውና የሐሰተኛው ነቢይ ሁለት መገለጫዎች አሉ። የዓለም አቀፉ የአውሬው ምስል ሦስት-እጥፍ አወቃቀሩ በመናፍስታዊነት (ዘንዶው)፣ በካቶሊክነት (አውሬው) እና በከሐዲ ፕሮቴስታንትነት (ሐሰተኛው ነቢይ) ይወከላል። እያንዳንዳቸው ከእነዚህ ሦስቱ የሃይማኖታዊ አካል (መናፍስታዊነት፣ ካቶሊክነት እና ከሐዲ ፕሮቴስታንትነት) ብቻ ሳይሆን፣ የፖለቲካ አካልም አላቸው። ዘንዶው (ሶሻሊዝም በተለያዩ ቅርጾቹ)፣ አውሬው (ንጉሣዊ ሥርዓት) እና ሐሰተኛው ነቢይ (በሪፐብሊክ ይጀምራል፣ በዴሞክራሲ ይጨርሳል)።

Walitti dhugaa sobaan walitti qabuun Ameerikaa keessatti walga’u sun, akkuma fakkeenyi bineensaa addunyaa maraa sobaan walitti qabamu sanaa, raajicha sobduudhaan dirqamaan walitti qabama (gowwoomfama). Kitaaba Mul’ataa keessatti walitti dhufeenya sadii kan biraas jira; innis humnoota gantuu sadii boolla gad fagoo keessaa ka’aniin adda baafama. Kaatoolikummaan boqonnaa kudha torbaffaa keessatti boolla gad fagoo keessaa ka’a; innis walitti dhufeenya sadii sana keessaa bineensa boolla gad fagoo keessaa ta’eedha.

> Bineensi ati argite ture, ture; amma immoo hin jiru; boolla gadi fagoo keessaa ni ol ba’a, gara badiisaattis ni gala; warri lafa irra jiraatanis, warri maqaan isaanii hundeeffama biyya lafaatii jalqabee macaafa jireenyaa keessatti hin barreeffamin, yeroo bineensicha isa ture, amma immoo hin jirre, ta’us jiru sana argan ni dinqisiifatu. Mul’ata Yohaannis 17:8.

Humni waaqa waaqeffannaa-dhabuu kan bineensa guddaa sanaa boqonnaa kudha tokko keessatti boolla gad fagoo irraa ni kaʼa.

> Yommuu isaan dhugaa ba’umsa isaanii xumuran, bineensi boolla gad fagoo keessaa ol ba’u isaaniin waraana ni bana, isaan ni mo’a, ni ajjeesas. Mul’ata 11:7.

Raajiin sobaa Islaamaa boqonnaa saglaffa keessatti boolla gad fageenya hin qabne keessaa ni ka’a.

> Ergasiin shanaffaan sagalee isaa afuufe; anis urjii tokko samii keessaa lafatti kufe nan arge; isaafis furtuun boolla gadi-fagoo ishee dhuma hin qabnee kennamte. Innis boolla gadi-fagoo ishee dhuma hin qabne bane; aarri boolla sana keessaa baʼe, akka aara ibiddaa guddaa tokkootti; aara boolla sanaatiin aduunii fi qilleensi ni dukkanaaʼan. Aara sana keessaas hoomaa gara lafaa ni baʼan; humni isaanii ilbiisota lafaa akkuma humna qabanitti isaanii kenname. Mulʼata 9:1–3.

Urjiin samii keessaa kufee boolla gad fagoo banee sun raajicha sobaa Mohammed dha; yeroo inni boolla sana bane immoo seenaa raajii guyyoota dhumaa keessatti loltoota Islaamaa, warra “hawwaannisa” jedhamee bakka bu’an, galche. Tokkummaan dachaa sadii kan boolla gad fagoo keessaa ba’u sun bineensa guddaa (atheism), bineensa tokko (Catholicism), fi raajii sobaa tokko (Islam) qaba. Fakkeenya bineensichaa isa addunyaa mara keessatti mul’atutti, raajichi sobaan Pirootestaantummaa gantuu dha. Raajichi sobaan sun shubbisa gowwoomsaa Saalomee, yookaan shubbisa raajota Ba’aal Tulluu Qarmeloos irratti raawwatan sanaan addunyaa guutuu ni gowwoomsa. Mul’ata Yohaannis boqonnaa kudha sadi keessatti, dinqiiwwan inni bineensicha duratti hojjetuun addunyaa ni gowwoomsa. Fakkeenyoonni mallattoo ta’an kan gowwoomsaa sun humna saamicha diinagdee fi jabina humna waraanaa bakka bu’u.

> Innis dinqisiifannaa guddaa godha; akka ibiddi samii irraa gara lafaatti fuula namootaa duratti bu’u in taasisa. Dinqiiwwan sana, warra bineensa sana duratti hojjechuuf aangoo argateen, warra lafa irra jiraatan in dogoggorsa; warri lafa irra jiraatanis suuraa bineensa sanaa, isa goraadeedhaan madaa’e garuu jiraateef, akka tolchan itti in hima. Suuraan bineensa sanaa akka dubbatu, akkasumas warri suuraa bineensa sanaa waaqeffachuu didan hundinuu akka ajjeefaman gochuuf, lubbuu suuraa bineensa sanaatiif kennuufis aangoo qaba ture. Innis hundumaa, xinnaa fi guddaa, sooressa fi hiyyeessa, bilisa ta’e fi garba ta’e, harka isaanii mirgaa irratti yookaan adda isaanii irratti mallattoo akka fudhatan in godha; namni mallattoo sana, yookaan maqaa bineensichaa, yookaan lakkoofsa maqaa isaa hin qabne immoo akka hin bittaa fi hin gurgurre in taasisa. Mul’ata Yohaannis 13:13–17.

Gowwootaa fi dinqiiwwan raajicha sobaa wajjin walqabatan dhugumaan humna dinagdee irraa dhufu kan “namni tokko illee bituu yookiin gurguruu hin dandeenye” fi humna waraanaa kan “ajjeefamuu qabu” jedhu bakka buʼu. Raajiin sobaa Islaamaa Macaafa Qulqulluu keessatti hojii Islaamni saboota aarsuudhaanii fi dhiphisuudhaan hojjetu bakka buʼa. Isaan hojii isaanii kan aarsuu fi dhiphisuutiin raawwatan waraanaan; Macaafni Qulqulluunis waraanni isaanii immoo balaa dinagdee akka uumu ni ibsa. Waraanni Islaamaa fi kufaatiin dinagdee isa hordofu dhimma “humnoota mancaʼoo seera Yihowaaaf amanamummaa irraa gantummaa keessa seenan hundumaa” Ameerikaa keessatti walitti fidu dha.

Fannoo sana irratti, Saadduuqqoonni fi Fariisoonni, yeroo isaan walitti dhufanii gaanfa Pirootestaantii dhugaa fannisanitti, guutummaatti “abboomamuu seera Yihowaa irraa gantanii turan.” Isaan Kiristoosin diduu isaanii keessatti, Barbaasin filatan; innis Kiristoos sobaa bakka bu’a. “Bar” jechuun ilma, “Abbaa” jechuunis abbaa jechuudha. Barbaas jechuun “Ilma Abbaa” jechuudha. Kiristoos raajota hundumaa keessaa isa hundarra guddaa ture; Barbaasis mallattoo raajii sobaa ture.

Yeroo cufiinsa kuma dhibba afurtamaa afurii keessatti, gaanfiin lamaan bineensa lafaa gara mul’ina isaanii isa xumuraa raajii ta’etti ni gahu. Tokkoon isaanii fakkeenya Kiristoos bakka bu’a; inni kaan immoo fakkeenya bineensaa bakka bu’a. Seenaa keessatti gaanfiin lamaan kun of mul’isan keessatti, Pirootestaantizimii gantuun karaa isaa gara seera Dilbataa isa dhihoo dhufuutti deemu Bara 2001 keessatti Patriot Actiin jalqabe. Mallattoon daandii sun Declaration of Independence wajjin wal simata; inni kun jalqaba isaa keessatti akka hoolaatti dubbate, sababiin isaas mormii Pirootestaantizimiin aangoo mootummummaa fi bulchiinsa paaphaasummaa irratti dhiheesse ibseera. Mallattoon daandii inni xumura isaa irratti wal simatu immoo (Patriot Act) ukkaamsa Pirootestaantizimii ibsa.

Mallattoon lammaffaa adeemsa gaanfa lamaan yeroo chaappessuu keessa ture jalqabatti Heeraatiin bakka buufame; inni addaan baʼuu aangoo lamaanii seera keessatti tumee kaaʼe, kunis humna bineensa lafaati. Mallattoon karaa sunis xumura keessatti isa wal fakkaatu isaatti gaʼe; jechuunis “Mana Murtii Kaangaaruu” dhaggeeffannoo Amajjii 6, 2021 keessatti, iddoo mirgoonni buʼuuraa Heeraa mijata siyaasaa keessatti dhiifamanii turan.

Mallattoon dhumaa imala xumuraa gaanfota lamaan keessatti argamu seera Dilbataa dhihoo dhufu dha; kunis jalqaba isaatti Seerota Alagaa fi Fincilaatiin fakkeenya godhamee ture. Kanaafuu, mallattooleen daandii sadan seenaa jalqabaa sanaa walabummaa fi bilisummaa Hoolichaatiin bakka buufame irraa (1776), isa dhugumaan bilisa taʼuuf karaa tokkicha taʼe, gara garbummaa jawwee sanaatti (1798) ceʼumsa taʼuu isaanii adda baasu.

Mallattoon yeroo chaappaa sanaa sadan imala isa dhumaa bineensa lafaa, isa raajicha sobaa taʼe, adda baasu. Imalli sun yeroo mallattoon ol kaafamutti, Yerusaalemitti xumurama; yeroo sanattis baayʼeen, “Kottaa, gara tulluu Gooftaa, gara mana Waaqa Yaaqoob haa ol baanu; inni karaa isaa nu barsiisa, nus daandii isaa keessa ni deddeebina; seerri keessaa Xiyoonii ni baʼa, dubbiin Gooftaas Yerusaalem keessaa” jedhu.

Imalli sadan xumura qabeessa lafaa, imala raajii sobaa Yerusaalemitti geessu dha. Yommuu Raajiin Dhugaan dhufee Yerusaalem seene, inni harree irra taa’ee seene. Bineensi lafaa immoo Yerusaalemitti “harree” irra taa’ee seena; sababiin isaas inni akka raajii sobaatti (bineensa lafaa) Balaamiin bakka buufama. Balaam, yeroo ulfinaa fi badhaadhummaa barbaadaa turetti, waamicha raajii dhugaa taʼuu irraa garagalee, “amanamummaa seera Yihowaadhaaf qabu irraa gantummaa raawwate.” Inni saba Waaqayyoo abaaru keessatti hirmaachuuf murteesse; akkuma sanatti Ameerikaanis seera Dilbata yeroo dhihoo keessatti dhufu irratti gochaa kana ni raawwatti.

Imalli Balaa’am harree irra taa’ee raawwatame; adeemsa isaa keessattis, yeroo sadii harreen Balaa’am Balaa’amitti gaddisiisuun ishee ifatti ibsame. Yeroo jalqabaatti harreen sun karaa irraa gore.

> Harreen Waaqayyoo karaa irra dhaabatee, goraadeen isaa harka isaa keessatti luqqifamee utuu jiru harreen sun ni argite; harreen sunis karicharraa gortee gara lafa qonnaatti seente; Balaamis ishee deebisee karaa sanatti galchuuf harree sana ni rukute. Lakkoobsa 22:23.

Fulbaana 11, 2001tti, Islaamni balaa sadaffaa, harreen Arabaa bosonaa raajii Macaafa Qulqulluu keessaa sun, Balaaʼaamiin karaa irraa garagalche; yeroo ijaarsaawwan gurguddoon Magaalaa Niiw Yoork jiganitti, inni seenaa sabootaa fi waldaa keessatti “bakka garagalchaa” ture. Ergamaan karaa irra dhaabate sun, ergamaa jabaa yeroo sanatti ulfina Isaa tiin lafa ibsuuf gad buʼe sana ture. Harreen sun amma illee Balaaʼaamiif gaddaa ni fida ture.

> Garuu ergamaan Waaqayyoo daandii iddoo wayinii keessaa, dallaan gama kanaa jiruu fi dallaan gama sanaa jirutti dhaabate. Harreen sunis yeroo ergamaa Waaqayyoo argitetti gara dallaa of dhiibdee, miilla Balaaʼaam dallaa irratti cuunfte; innis ammas ishee rukute. Lakkoobsa 22:24, 25.

Booddee Fulbaana 11, 2001 booda sabni Waaqayyoo ergaa faarfannaa iddoo wayinii (Isaayaas boqonnaa digdamii torba), yeroo ammaa Balaam itti argamu sana, “dallaa” gama kanaan, “dallaa” immoo gama sanaan jiru, faarfachuu qaban turan. Dallaan daangaa kibbaa Ameerikaa keessatti argamu dhimma mallattoo karaa sadaffaa fi isa dhumaa irratti kufaatii “dallaa addaan ba’uu Waldaa fi Mootummaa” dura dursuudha. Dhimmi “dallaa” daangaa kibbaa iddoo “miilli” Balaam itti caccabu dha; akkuma lolli keessaa waa’ee godaansa namootaa irratti ka’u bineensa lafaa garee wal morman lamaatti qoodu jalqabutti, kunis irra-deebiin Lola Siviilii sanaa duraan dursa.

Seenaan gidduu dallaa lamaan kanaa seenaa mallattoo karaa Heera Mootummaa bara 1789 irraa hamma 1798tti agarsiifame dha; innis seenaa bara 2015 fakkeenya godhate, yeroo Trump “dallaa ijaaruu” irratti xiyyeeffachuun waamicha isaa aangoo pirezidaantummaa keessaa labsate irraa jalqabee, hamma seerri Dilbataa dhihoo dhufu sun dallaa adda baafannaa Waldaa fi Mootummaa gidduu jiru balleessutti.

Fulbaana Adoolessa 11, 2001 booddee, bineensi lafaa, kan Balaamtiin bakka buufame, qoodamuu jalqabe. Qoodamuun dallaa lamaanii Balaam, addaan baʼuu gosa lamaa gaanfa lamaan bineensa lafaa keessaa mulʼisa; kunis filannoo Trump bara 2016 keessatti, duʼa dhugaa-baatota lamaanii bara 2020 keessatti, qorannoota Pelosi Amajjii 6, 2021, keessatti, deebisanii jiraachifamuu dhugaa-baatota lamaanii bara 2023 keessatti, fi harreen Balaam naaffisuu ishee Onkoloolessa 7, 2023, irratti bakka buʼamee jira.

Balaam imaltii karaa xumuraa isa dhumaa keessatti harreen sun “ni dubbatti”; kunis seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu sana irratti, yeroo Ameerikaan akka bineensa guddaa ni dubbattu, yeroo ergamaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeet lammaffaa ni dubbatu, akkasumas yeroo mul’anni Habqquuq isa turte sun ni dubbattu dha. Mul’annii sun isa ture, mul’ata Islaamaa balaa sadaffaa ture; innis seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu sana irratti hojii isaa hamaa ta’een akka harree bosonaa ni dubbata.

> Ergamaan Yihowaa fuuldura in deeme, bakka dhiphaa gara mirgaatti yookaan gara bitaatti goruu dandeenyu tokko illee hin jirre keessa dhaabate. Harreenis ergamaa Yihowaa yommuu argitu, Balaam jala ciifte; dheekkamsi Balaamis ni bobaʼe, ulee tokkoon harree sana rukute. Yihowaanis afaan harree sana bane; isheenis Balaamiin, “Ani si irratti maal godhe, yeroo kana sadii na rukuttee?” jette. Balaamis harree sanaan, “Ati ana tuffatteerta; harka koo keessatti goraadee utuu qabaadhee, amma si ajjeesen ture” jedhe. Harreenis Balaamiin, “Ani harree kee, kan ati yeroo ani kan kee taʼee jalqabee hamma harʼaatti yaabattu mitii ree? Ani kana fakkaatu si irratti gochuun koo duraanii turee?” jette. Innis, “Lakki” jedhe. Achiis Yihowaan ija Balaam bane; innis ergamaa Yihowaa karaa irra dhaabatee, goraadeen isaa harka isaa keessatti keessaa baafame argate; mataa isaa gad qabees fuula isaatiin lafa irratti kufe. Lakkoobsa 22:26–31.

Yunaayitid Isteetis raajii sobaa taʼee, addunyaan guutuun fakkeenya bineensaa kan addunyaa maraaf dhaabatu akka ijaarratu ni gowwoomsa. Yeroo Ameerikaa keessatti yeroo uumamuu fakkeenya bineensaa taʼe sana keessatti, Yunaayitid Isteetis raajii sobaatiin baatama; kunis harree Balaʼaamiin bakka buufama. Yeroo chaappessuu kuma dhibba afurtamaa fi afurii keessatti raajiin sobaa humnoota mancaʼoo Ameerikaa keessaa jiran hunda walitti qabuudhaan hariiroo mootummaa fi waldaa amantii keessa akka seenan dirqisiisu, Islaama wayyaa sadaffaati.

Inni hojii isaa waraanaan, akkasumas kufaatii dinagdee waraanni sun fideen raawwata. Amaloonni lamaan kun humnoota wal fakkaatan dha; raajichi sobaa Ameerikaa humna isaaniin addunyaa guutuu dirqisiisa yeroo inni hojii raajicha sobaa boolla gad fagoo irraa ka’eetiin Ameerikaa keessatti hojjetame irra deebi’ee raawwatu.

Yunaayitid Isteetis amma dhimma dallaa (godaanuu) gidduu jira; kunis seera Alien and Sedition Acts bara 1798 keessa turee isa garaa isaa turee fi dallaa addaan ba’iinsa waldaa fi mootummaa, isa dhihootti dhufu seera Dilbataatiin guutummaatti irraa kaafamu gidduudha. Yunaayitid Isteetis duraanuu maallaqaan laamsha’ee jira; jechuunis, liqaan biyyaalessaa isaa suphuun kan hin danda’amne ta’ee jira. Humni jawwee yeroo ammaa tilmaama maallaqaa sobaa tokko ol kaasee dhaabeera; garuu kun soba dha, qabeenyi maashinii maxxansaatiin akka oomishamu jedhu; ta’us, jawween raajii Macaafa Qulqulluu keessaa sobduu dha. Inni soba isaa karaa bakka bu’iinsa ammayyaa maashinii piroopaagaandaa beekamaa Hitleriin babal’isa; kanaanis seera Alien and Sedition Acts keessaa qaamni afraffaan irra deebi’amee akka raawwatamuuf sababii kenna; qaamni kunis pirezidaantiin miidiyaa yaada isaa mormu kamiyyuu cufsiisuuf aangoo akka qabaatu godha.

Yesus yeroo hundumaa dhuma waan tokkoo jalqaba waan tokkootiin ibsa. Fakkeenyi bineensichaa Ameerikaa keessatti argamu amaloota raajii fakkeenya bineensichaa kan addunyaa guutuu waliin wal fakkaatan qabaachuu qaba; innis qaba. Garuu gowwoomsaan walitti hidhamiinsa xuraaʼaa raajii sobaa bineensa lafaa keessatti uumu, raajii sobaa Islaamaati. Balaaʼaamii fi harreen isaa lamaan isaanii iyyuu mallattoo raajota sobaati. Seenaa chaappaa nama kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii seenaa humnoota boolla gad fagoo sadaniiti. Islaamni boolla gad fagoorraa dhufu mallattoo karaa isa jalqabaa Fulbaana 11, 2001 ti. Waaqeffannaa dhabuun boolla gad fagoorraa dhufu bara 2020 keessatti dhugaa-baatota lamaan ajjeesuuf kaʼa; Kaatolikummaan boolla gad fagoorraa dhufus duʼa isaatii kaʼee seera Dilbataa yeroo dhihoo dhufutti kaʼa.

Qo’annoo kana barruu itti aanu keessatti itti fufna.

> “Addunyaan kun fooyya’aa hin deemu. Namoonni hamoonii fi gowwoomsitoonni caalaatti hamaa ta’u; warra kaan gowwoomsaa, ofiis ni gowwoomfamu. Ilma Waaqayyoo, isa fakkeenya guutuu Waaqa dhugaa tokkicha ta’e, isa gaarummaa, araaraa, fi jaalala hin dadhabne of keessaa qabu, isa garaan isaa yeroo hundumaa gidiraa namaatiin tuqamaa ture, diduun; bakka isaa keessatti nama ajjeese tokko filachuun isaanii, Yihudoonni humni ittisu Hafuura Waaqayyoo yeroo irraa kaafamu, namoonnis to’annoo isa gantuu jalatti yeroo galan, uumamni namaa maal gochuu akka danda’uu fi akka godhus ni agarsiisu. Warri mootummaa isaanii godhatan Seexana filatan hafuura gooftaa isaanii isa filatame ni mul’isu.”

> “ଜଗତ ସୁଧାରିବ ନାହିଁ, ଯାଏପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଈଶ୍ୱର ତାହାର ଅନ୍ୟାୟର ଦଣ୍ଡ ଦେବା ପାଇଁ ନିଜ ସ୍ଥାନରୁ ବାହାରି ଆସୁନ୍ତି ନାହିଁ। ତାହାପରେ ପୃଥିବୀ ନିଜ ରକ୍ତପାତକୁ ପ୍ରକାଶ କରିବ, ଏବଂ ତାହାର ହତମାନଙ୍କୁ ଆଉ ଆବୃତ କରିବ ନାହିଁ। ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ନିଜ ଶିଷ୍ୟମାନଙ୍କୁ ସତର୍କ କରିଥିଲେ, ‘ସତର୍କ ରୁହ, କେହି ତୁମମାନଙ୍କୁ ଭ୍ରମେ ପକାଇବେ ନାହିଁ। କାରଣ ଅନେକେ ମୋର ନାମରେ ଆସି କହିବେ, ମୁଁ ଖ୍ରୀଷ୍ଟ; ଏବଂ ଅନେକଙ୍କୁ ଭ୍ରମିତ କରିବେ। ତୁମେ ଯୁଦ୍ଧ ଓ ଯୁଦ୍ଧର ଅଫବାହ ସୁଣିବ; ଦେଖ, ତୁମେ ଭୀତ ହେଉ ନାହିଁ; କାରଣ ଏହି ସମସ୍ତ ଘଟିବା ଅବଶ୍ୟକ, କିନ୍ତୁ ଶେଷ ତଥାପି ଆସିନାହିଁ। କାରଣ ଜାତି ଜାତିର ବିରୁଦ୍ଧରେ ଉଠିବ, ରାଜ୍ୟ ରାଜ୍ୟର ବିରୁଦ୍ଧରେ ଉଠିବ; ଏବଂ ବିଭିନ୍ନ ସ୍ଥାନରେ ଦୁର୍ଭିକ୍ଷ, ମହାମାରୀ ଓ ଭୂମିକମ୍ପ ହେବ। ଏହା ସବୁ ବେଦନାର ଆରମ୍ଭମାତ୍ର। ତାହାପରେ ସେମାନେ ତୁମମାନଙ୍କୁ କ୍ଳେଶ ଭୋଗିବା ପାଇଁ ସମର୍ପଣ କରିଦେବେ, ଏବଂ ହତ୍ୟା କରିବେ; ଏବଂ ମୋର ନାମ ନିମନ୍ତେ ସମସ୍ତ ଜାତିଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ତୁମେ ଘୃଣିତ ହେବ। ତାହାବେଳେ ଅନେକେ ବିପଥଗାମୀ ହେବେ, ପରସ୍ପରଙ୍କୁ ବିଶ୍ୱାସଘାତ କରିବେ, ଏବଂ ପରସ୍ପରଙ୍କୁ ଘୃଣା କରିବେ। ଅନେକ ଭଣ୍ଡ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ଦକ୍ତା ଉଠି ଅନେକଙ୍କୁ ଭ୍ରମିତ କରିବେ। ଏବଂ ଅଧର୍ମ ବଢ଼ିଯିବାରୁ ଅନେକଙ୍କର ପ୍ରେମ ଶୀତଳ ହୋଇଯିବ। କିନ୍ତୁ ଯେ ଶେଷ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଧୈର୍ଯ୍ୟଧାରଣ କରି ଅଟଳ ରହିବ, ସେହି ଉଦ୍ଧାର ପାଇବ।’”

> “Yommuu Kiristoos lafa kana irra turetti, addunyaan Baarabaas filatte. Har’as addunyaanii fi waldoonni amantii filannoo isuma kana godhaa jiru. Haalli ganuu, diduu, fi fannifamuu Kiristoos irra ga’e irra deebi’amee agarsiifameera; ammas bal’ina guddaa irratti irra deebi’amee agarsiifama. Namoonni amala diinaa sanaan ni guutamu; isaan gidduuttis gowwoomsaan isaa humna guddaa ni qabaata. Hamma ifni didamutti dogoggorri hubannoo fi wallaalchi ni jiraata. Warri Kiristoosin didanii Baarabaas filatan gowwoomsa badiisa fidu tokko jalatti hojjetu. Fakkeessuun sobaa fi dhugaa sobaan baachuun hanga fincila ifaatti ni guddatu. Iji hamaa taanaan, qaamni guutuun dukkanaan ni guutama. Warri jaalala isaanii hoogganaa Kiristoosiin alatti jiru kam iyyuu irratti kennan, gowwoomsa akka malee nama booji’uun qaama, lubbuu, fi hafuura isaanii to’atamu jalatti of argatu; humna isaa jalattis lubbuun dhugaa dhaga’uu irraa garagalee soba amanuutti ni geeddarama. Isaan kiyyoo keessatti qabamanii ni fudhatamu; gocha isaanii hundumaatiin, ‘Baarabaas nuuf gadhiisi, Kiristoosin garuu fannisi’ jechuun iyya.”

> “Ammas yeroo ammaa illee murtoon kun kennamee jira. Haalli keessatti fannifamicha irratti raawwataman amma deebi’anii raawwatamaa jiru. Waldoota dhugaa fi qajeelummaa irraa goran keessatti, yeroo jaalalli Waaqayyoo lubbuu keessatti akka qajeelfama itti fufiinsa qabuutti hin jiraanne, uumamni namaa maal gochuu akka danda’u fi maal akka godhus mul’achaa jira. Wanta amma ta’uu danda’u kamiyyuu irratti nu dinqisiifachuu hin barbaachisu. Guddina suukanneessaa kamiyyuu irratti nu raajjeffachuu hin qabnu. Warri seera Waaqayyoo miila isaanii xuraa’aa jalatti tuffatanii irra ejjetan, hafuura isa namoota Yesuusin arrabsanii fi dabarsee kennan keessaa ture sana qabu. Isaan, yaada garaa irraa qaanii qalbii tokko illee malee, hojii abbaa isaanii kan seexanaa ni hojjetu. Isaan gaaffii hidhii Yihudaa gantichaa irraa ba’e kana ni gaafatu; Ani Yesuus Kiristoosin isinitti dabarsee yoo kenne maal naaf kennitu? Amma illee Kiristoos qaama qulqulloota isaa keessatti dabarfamee kennamee jira.” Review and Herald, January 30, 1900.

Back to Articles