Article

# Seenaa Dhoksaa Keeyyata Afurtamaa – Lakkoofsa Kudha Afur

Balaa Lammaffaa Booda Lammaffaa - Kutaa Tokkoffaa

Author

Jeff Pippenger

Published

June 5, 2026

Formats

PDF
Word
Song MP3

Barruu darbe keessatti amala raajii malbulchaa shanaffaa, isa badiisa isa jalqabaa taʼe, seera Dilbataa yeroo dhihootti dhufu wajjin walitti qindeessineerra. Malbulchaa shanaffaa akka malbulchawwan saddan dhumaa keessaa isa jalqabaa taʼetti ilaalcha “inni jalqabaa isa dhumaa ni ibsa” jedhuun yoo ilaalle, gaheen raajii Islaamummaa kan badiisa isa jalqabaa taʼe, kirkira lafaa Mulʼata boqonnaa kudha tokkoo wajjin walitti qindaaʼa. Guyyaa itti aanutti, erga walgaʼii Sanbataatti barruu kana irratti mariʼannee booda, hiriyyaa koo irraa iimeelii tokko nan argadhe; hiriyyaan koos malbulchaa jahaffaa, isa badiisa isa lammaffaa taʼe, seera Dilbataa yeroo dhihootti dhufu wajjin walitti qindeessuuf yaalaa ture. Kuni ilaalcha sirrii dha; sababiin isaas malbulchawwan saddan dhumaa badiisawwan sadii dha.

> እኔም ተመልክቼ በሰማይ መካከል የሚበር አንድ መልአክ ሰማሁ፥ በታላቅ ድምፅም እንዲህ ሲል፦ ወዮ፥ ወዮ፥ ወዮ፥ በምድር ላይ ለሚኖሩ ሰዎች፥ ገና ሊነፉ ቀርተው ካሉት ከሦስቱ መላእክት የመለከት ድምፆች የተነሣ! ራእይ 8፥13።

Xurumbaawwan torban keessaa xurumbaawwan sadan dhumaa akkuma waldoota torban keessaa waldoonni sadan dhumaa afran jalqabaa irraa adda taʼanitti, akkasumas akkuma chaappaa torban keessaa chaappaan sadan dhumaa adda taʼanitti, mallattoo addaa dha. Dhugaan raajii kun waggoota hedduu keessa yeroo baayʼee irratti xiyyeeffatamee jira. Ifa balaa isa jalqabaa fi isa sadaffaa akka mallattoo alfaa fi omeegaa taʼanii ilaalchisee argamu waliin, balaa sadan kana akka hojii irra oolmaa dachaa-sadii kan raajii taʼanittis ilaaluun nu irraa eegama.

Raajii raajii sagalee raajii tokkoon tokkoon isaa itti fayyadameen, amala raajii hundi kan balaa isa jalqabaa fi kan lammaffaa keessatti mul’ate, balaa isa sadaffaa keessattis akka jiraatu ni agarsiisa. Balaa inni jalqabaa Islaama Arabiyaa ture; balaa inni lammaffaanis Islaama Turkii ture. Balaa inni jalqabaa “dhiphisuu” ture; balaa inni lammaffaan immoo namoota keessaa kutaa sadaffaa “ajjeesuu” ture.

## Dhiphina Balaa Jalqabaa

> Isaaniifis kennameef akka isaan hin ajjeesne, garuu akka jiʼa shan dhiphisan isaaniif kenname; dhiphinni isaaniis akkuma dhiphina qeerensaa yeroo nama waraanuutti. … Eegaluunis akka qeerensotaatti turan; qaraanis eegalee isaanii keessa ture; humni isaanii jiʼa shan namoota miidhuuf ture. Mulʼata Yohaannis 9:5, 10.

## Duuti Lammaffaa Badii keessaa keessaa jedhu jechuun “Woe” jechuun jechuun akkaataadhaan “Aarii” yookaan “Badii” jedhamuun hiikama.

> Ergamoonni afranis hiikaman; isaan sa’aatiif, guyyaadhaaf, ji’aaf, waggaadhaaf qophaa’anii turan, akka kutaa sadaffaa namootaa ajjeesaniif. … Kanaanis kutaan sadaffaan namootaa ibiddaan, aaraadhaan, dinyiidhaan, kan afaan isaanii keessaa ba’u sanaan ajjeefame. Mul’ata 9:15, 18.

Namoonni harka sadii keessaa kutaan lama kan hin ajjeefamne sun yaada isaanii hin jijjiiranne.

> Namoonni hafan, kan dhaʼichoota kanaan hin ajjeefaminis, hojii harka isaanii irraa akka jinniwwan, waaqolii tolfamoo warqee, meetii, naasii, dhagaa fi muka irraa hojjetaman—kanneen argu, dhagaʼu, yookaan deemu hin dandeenye—hin waaqeffanneef qalbii hin jijjiirran; akkasumas ajjeechaa isaanii irraa, falfala isaanii irraa, halalummaa isaanii irraa, yookaan hattummaa isaanii irraa qalbii hin jijjiirran. Mul’ata Yohaannis 9:20, 21.

Malawwanii torban inni balaa isa dhumaa torban fakkeessu; akkasumas lakkoofsa digdamitti malawwaniin sun balaa jedhamee waamama. Yunaayitid Isteetis walitti makamuu sadii keessaa harka tokko dha; inniis walitti makamuu yeroo sadiin uumame kan bineensa guddaa, bineensaa fi raajii sobaa dha; seera Dilbataa irratti akka mootummaa ja’affaatti ni ajjeefama. Duuti isaa waaqeffannaa sobaa irraa kan ka’e ture; kunis “hojii harka isaanii” jechuun fakkeeffameera; jechuunis “waaqeffannaa” “hafuurota hamoo fi waaqolii tolfamoo warqee, meetii, sibiila diimaa, dhagaa fi muka irraa hojjetamanii” akkasumas “ajjeechaa,” “falfala,” “sagaagalummaa,” fi “hattaa’uu” isaanii dha.

Waaqeffannaa sobaa, kan waaqeffannaa Dilbataatiin fakkeenfamee mul’atu, “sababaa” qalbii jijjiirratamuu qabu dha; garuu isaan qalbii hin jijjiirran, kanaaf “bu’aan” isaa dhiphinaa fi du’a awwaannisa Islaamaa irraa dhufe dha. Yeroo seerri Dilbataa ba’utti namoota keessaa harki sadaffaan, jechuun Ameerikaan, ni ajjeefama; ta’us harki sadaffaa hafan qalbii hin jijjiirratan.

## ᱟᱨᱤ ᱟᱨ ᱮᱧᱡᱮᱞᱠᱚ

Rakkoowwan jalqabaa fi lammaffaan ergamoota jalqabaa fi lammaffaa seenaa Millariitotaa wajjin wal fakkaatu; seenaanis sun seenaa dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma sana keessatti qubee isaatiin irra deebi’ama. Seenaa dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma sanaa seenaa ergamaa sadaffaati; innis rakkoo sadaffaa wajjin wal simata. Akkuma mallattoowwan karaa seenaa Millariitotaa seenaa dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma sana keessatti irra deebi’aman, akkasuma immoo mallattoowwan karaa rakkoowwan jalqabaa fi lammaffaa seenaa ergamaa sadaffaa keessatti irra deebi’amu.

> “Ergaan inni jalqabaa fi lammaffaan bara 1843 fi 1844 keessatti kennaman; amma immoo labsii ergamaa sadaffa jalatti jirra; ta’us ergaan sadan isaanii hundinuu amma iyyuu lallabamuu qabu. Isaan kun warra dhugaa barbaadaa jiranitti irra deebi’amanii himamuun amma akkuma yeroo kam iyyuu barbaachisaa dha. Qalmaaniifi sagaleedhaanis labsicha dhageessisuu qabna; tartiiba isaanii fi hojii irra oolmaa raajiiwwan nu ergaa ergamaa sadaffaatti geessan agarsiisuudhaan. Ergaan sadaffaan isa jalqabaafi lammaffaa malee jiraachuu hin danda’u. Ergaawwan kana maxxansa keessatti, lallaba keessatti, sarara seenaa raajii keessatti wantoota ta’anii darbanii fi wantoota ta’uu jiran agarsiisuudhaan addunyaatti kennuu qabna.” Selected Messages, book 2, 104.

Hojiin keenya akka barattoota raajii taʼe ergaa ergamoota duraa fi lammaffaa ergaa ergamaa sadaffaatti walitti makuudha. Ergaa lamaan jalqabaa malee ergaan sadaffaan hin jiraatu; jechuunis, “tokkoffaa fi lammaffaa malee sadaffaan jiraachuu hin danda’u.” Kun gama ‘tartiibaatiin’ dhugaadha; jechuunis, yoo tokkoffaanii fi lammaffaanii hin jirre, sana keessatti sadaffaan dhugumaan tokkoffaa ta’a. Akkasumas gama ‘qabiyyee’tiin dhugaadha; jechuunis, amaloonni raajiidhaan ibsaman kan ergaa tokkoffaa fi lammaffaa, amala ergaa sadaffaa ni adda baasu. Herregaatiin tokkoffaa fi lammaffaa malee sadaffaan hin jiru; akkasuma raajiidhaanis, yoo mallattooleen karaa kan tokkoffaa fi lammaffaa keessaa hafan, ergamaa sadaffaa keessatti mallattooleen karaa hin jiraatan.

> “Waaqayyo ergaawwan Mul’ata 14 keessatti jiran iddoo isaanii sarara raajii keessatti kenneera; hojii isaanii immoo hanga xumura seenaa lafaa kanaatti hin dhaabatu. Ergaan ergamaa jalqabaa fi lammaffaa amma illee yeroo kanaaf dhugaa dha; isa itti aanu kana wajjinis qixa qixa deemuu qabu. Ergamaan sadaffaan akeekkachiisa isaa sagalee guddaadhaan labsa. Yohaannis, ‘Kana booddee,’ jedhe, ‘ergamaa biraa tokko samiidhaa gad bu’u arge; inni humna guddaa qaba ture, ulfinni isaatiinis lafti ni ife.’ Ifa kana keessatti, ifni ergaawwan sadan hundaas walitti makamee jira.” The 1888 Materials, 803, 804.

Hojiin keenya “sarara seenaa raajii keessatti wantoota taʼanii darban” sochii Millaroota keessatti agarsiisuu, akkasumas “wantoota taʼan” sochii nama dhibba tokkoo fi afurtamii afur kumaatti agarsiisuudha.

> “Gooftaan yakka isaatiif addunyaa adabuuf jedhuutti jira. Inni ifaa fi dhugaa isaanii kennamte diduu isaanii sababeeffachuun qaamolee amantii adabuuf jedhuutti jira. Ergaan guddaan, ergaa ergamoota jalqabaa, lammaffaa, fi sadaffaa walitti qabu, addunyaatti kennamuu qaba. Kun immoo ba’aa hojii keenyaa ta’uu qaba.” The Seventh-day Adventist Bible Commentary, volume 7, 950.

Ergaan ergamaan ergamoota ergamaa inni jalqabaa fi inni lammaffaa yeroo ergamaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii irraa gad bu’u lafatti ifa kennu dha. Isheen akkana jette: “‘Kana booddee,’ jechuun Yohannis, ‘ergamaa biraa samii irraa gad bu’aa, aangoo guddaa qabu arge; laftis ulfina isaatiin ifte.’ Ifa kennuu kana keessatti, ifni ergaamoota sadeen hundumaa walitti makameera.” “Ifa kennuun” “lafti” “ifte” jedhuun wal qabatu kun yeroo “ifni ergaamoota sadeen hundumaa walitti makamu” raawwatama. Hojii ergaamoota sadeen sana sarara irratti sararaan walitti makuu, jechuun seenaa Millerootaa seenaa nama dhibba afurtamaa afur kuma waliin wal qixxeesuun lama wal bira qindeessuu, akkuma kanaan badiisaawwan sadeen wajjinis raawwatamuu qaba.

Akkuma magaalaa Baabilon, akkuma ergamaan lammaffaan labsetti, ergaa ergamaa jalqabaa irraa addaan baafamee ilaalamuu hin danda’u. Ergaan ergamaa jalqabaa Dhufaatii Lammaffaa Kiristoos bara 1843 keessatti adda baasee ibse; yeroo ergaan sun raawwatamuu dadhabettetti, bu’aan ergichaa kufaatii waldoota Protestaantii fide. Bu’aan sun ergamaa lammaffaa ture; sababni immoo kufaatii ergamaa jalqabaa ture. Osoo ergamaan jalqabaa hin jirree, akkuma ergamaan lammaffaan labsetti kufaatiin Baabilon hin jiraatu ture. Wantin sababaa fi bu’aa walitti hidhe “yeroo” ture. “Yeroon” (1843) dhugoomuun isaa hin mul’anne; kufaatiin sun immoo “bu’aa” sana uume. “Sababni” dogoggora Miler raajii sadii bara 1843 naannoo xumuramu jedhee dogoggoraan xumure adda baasuu isaa keessatti ture. Raajiileen sadii sunis 1335, 2300, fi waggoota 2520 Miler akka amanutti Kiristoos duumessa irratti bara 1843 dhufuun isaanii ni xumurama jedhaman. Yeroo raajiileen yeroo kan Miler dogoggoraan hubate sun raawwatamuu dadhaban, Protestaantonni ergaa ergamaa jalqabaa akka didaniif sababaa ta’e; ergamaan lammaffaas dhufe. Ergamaan jalqabaa “sababaa” ture; inni lammaffaan immoo “bu’aa” ture.

Ergaan jalqabaa fi ergaan ergamaa lammaffaa wal irraa addaan baafamuu hin danda’an; sababiin isaas yeroo raajii tiin walitti hidhamanii jiru. Wayyoon jalqabaa fi lammaffaanis akkasuma “yeroo” tiin walitti hidhamanii jiru. Raajiin yeroo wayyoo jalqabaa, waggoota dhibba tokkoo fi shantama dhiphina agarsiisu, iddoo sirriitti xumurama; iddoo sana irraa immoo raajiin yeroo wayyoo lammaffaa, waggoota dhibba sadii fi sagaltamii tokkoo fi guyyoota kudha shanii ajjeesu, jalqaba. Raajiin yeroo wayyoo jalqabaa fi lammaffaa akkasuma ergaa ergamaa jalqabaa fi lammaffaa walitti hidha.

Raawwatni raajii yeroo kan balaa jalqabaa fi lammaffaa ergaan ergamaa isa jalqabaa humneesse, ergamaan Mul’ata boqonnaa kudhan keessaa inni ulfina isaatiin addunyaa ifa godhuufis gadi bu’e. Waa’ee ergamaa isa jalqabaa dubbachaa, Obboleettiin White, “ergamni isaa ulfina isaatiin lafaa ifa gochuu fi dheekkamsa Waaqayyoo isa dhufu namatti akeekkachiisuudha” jedhamtee akka itti himame galmeessite. Kun ergama wal fakkaataa guutummaatti ta’e kan ergamaa sadaffaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii ti.

> “Ergamaan tajaajila ergamaa sadaffaa labsuu keessatti hirmaatu sun ulfina isaatiin lafa guutuu ni ibsa. Hojii addunyaa mara hammatu fi humna adda ta’een guutame asitti dursee dubbatameera. Sochiin dhufaatii Kiristoos waggoota 1840–44 keessa ture mul’ata ulfaataa humna Waaqayyoo ture; ergaan ergamaa isa jalqabaa buufata ergamootaa addunyaa hundumaatti geeffame, fi biyyoota tokko tokko keessatti haaromsa mootummaa amantii jaarraa kudha jahaffaa booddee biyya kamiyyuu keessatti mul’ate caalaa fedhiin amantii guddaan ni argame; garuu kun hundi sochii jabaa akeekkachiisa dhumaa ergamaa sadaffaa jalatti ta’uun ni caalama.”

> “Hojiin kun hojii guyyicha Phenxeqostee sanaa wajjin fakkaata. Akkuma ‘roobni jalqabaa’ dhangalaʼuu Hafuura Qulqulluu keessatti yeroo wangeelli banameetti kennamee sanyii gatii guddaa qabu akka biqilu godhe, akkasuma ‘roobni boodaa’ immoo yeroo xumura isaatti haammata akka bilchaatuuf ni kennama. ‘Yoos ni beekna, yoo itti fufnee Waaqayyoo beekuu barbaannellee: baʼuun Isaa akka barii qophaaʼeera; Inni akka roobaa, akka roobii boodaa fi roobii jalqabaa biyya irratti buʼu sanaatti gara keenya ni dhufa.’ Hosea 6:3. ‘Kanaaf, isin ijoolleen Xiyoon gammadaa, Waaqayyo Waaqa keessanitti ililchaa; inni roobii jalqabaa safaraan isiniif kenneera, roobiinis akka isiniif buʼu ni godha, roobii jalqabaa fi roobii boodaa.’ Joel 2:23. ‘Bara dhumaa keessa, jedha Waaqayyo, Hafuura Koo keessaa foon hundumaa irratti nan dhangalaasa.’ ‘Namni maqaa Gooftaa waammatu hundinuu ni fayya.’ Hojii Ergamootaa 2:17, 21.”

> “Hojiin guddaan wangeelaa mul’ata humna Waaqayyoo isa jalqabni isaa ittiin mallatteeffame caalaa xiqqaan akka hin xumuramne. Raajiiwwan rooba duraa dhangala’uun jalqaba wangeelaatti raawwataman, xumura isaatti rooba boodaa keessatti deebi’anii ni raawwatamu. Kunoo ‘yeroo haaromfinaa’ isa ergamaan Phexros yeroo akkana jedhuuf dursee ilaale dha: ‘Kanaaf cubbuun keessan akka haqamu, yaada geddaradhaa, deebi’aas; yeroo haaromfinaa fuula Gooftaa duraa akka dhufuuf; innis Yesusin ni erga.’ Hojii Ergamtotaa 3:19, 20.” The Great Controversy, 611.

Raawwatni raajii yeroo kan badiisa jalqabaa fi isa lammaffaa ergamaan bara 1840 ulfina isaatiin lafa akka ibsuuf gadi bu’e; kanaanis ergaa ergamaa isa jalqabaa humneesse. Akkasuma, raawwatni badiisa isa sadaffaa ergamaan guyyaa 9/11 ulfina isaatiin lafa akka ibsuuf gadi bu’e; kanaanis ergaa ergamaa isa sadaffaa humneesse. Ibsuun lafaa kunis walitti makamuu sochiiwwan lamaan hojii wal fakkaatu keessatti—sararaa irratti sararaa—tiin raawwatama. Ergaan badiisa sadanii ergaa ergamoota sadanii humneessa. Isaan akka sararoota lamaatti walitti hidhatanii tolfaman; tokko keessaa, inni kaan immoo alaa dha. Ergamoonni sadan hojii saba Waaqayyoo bakka bu’u; hojii isaaniis raawwatamuu badiisa sadaniitiin humna argata. Kan alaa Islaama fi hojii isaa raajii dha; kan keessaa immoo Kiristoos saba Isaa keessatti—abdiin ulfinaa—dha. Kanaafuu, Yihudaan raajii Yaaqoob guyyoota dhumaa keessatti ilaalcha fakkeenyaa ilmaan isaa kudha lamaa ilaalchisee dubbate keessatti harreetti hidhameera.

> Yaaqoob ilmaan isaa waamee, “Waan bara dhumaa keessatti isin irra gaʼu isinitti himuuf walitti qabamaa. Walitti qabamaa; ilmaan Yaaqoob nana, dhagaʼaa; Israaʼel abbaa keessaniifis gurra kennaa. … Yihudaa, obboloonni kee si jajatu; harki kee morma diinota keetii irra ni taʼa; ilmaan abbaa keetii fuula kee duratti ni sagadu. Yihudaan ilmoo leencaa ti; yaa ilma koo, ati oofii irraa ol baateetta; inni gad jedhee ciise, akka leencaa fi akka leenca dulloomeetti diriire; eenyutu isa dammaqsa? Uleen mootummaa Yihudaa irraa hin fagaatu, mootummaa labsaanis miilla isaa gidduudhaa hin kaafamu, hamma Shiiloon dhufutti; walgaʼiin uummataas isaaf ni taʼa. Ilmoo harree isaa muka wayinii irratti hidha; jabbii harree isaas muka wayinii filatamaa irratti hidhata; uffata isaa wayiniidhaan ni dhiqata, uffata isaas dhiiga wayiniitiin ni qulqulleessa. Ijji isaa wayiniidhaan diimaadha; ilkaan isaas aannaniin adii dha.” Uumama 49:1, 2, 8–12.

Kiristoosiin Leenca gosa Yihudaa ti; inni uffata Isaa dhiiga keessatti dhiqate, akkasumas inni “muka wayinii filatamaa” dha; kunis raajii keessatti “ilmoo harree”tti hidhamuun ibsameera. Ergaan alaa kan badiisa sadanii ergaa keessaa kan ergamoota sadanii wajjin walitti hidhamuu qaba. Ergamaan inni tokkoffaa fi inni lammaffaan ergamaa sadaffaa wajjin wal qixa deemu; akkasuma badiisni inni tokkoffaa fi inni lammaffaan badiisa sadaffaa wajjin wal qixa deemuu qabu.

## Furtuu keessaa jedhu jedhu keessatti furmaata guddaa kan taʼe: jechuunis, tarkaanfii duraa kan nuuf barbaachisu hariiroo keenya Waaqayyo wajjin sirreessuudha. Yeroo qormaata dhumaa kanatti, saba Waaqayyoo gidduutti namoonni baayʼeen “nageenya fi tasgabbii” (1 Tasalonqee 5:3) argachuu hin dandaʼan, sababni isaas jireenyi isaanii hafuuraan sirrii miti. Akkaasitti, qormaanni rakkoo isaanii miti; qormaanni rakkoo sana mulʼisa qofa.

Lolli Niinawwee “furtuudha” yeroo madaa du’aa Kaatolikii Roomaa seera Dilbataa dhihootti dhufu sanaan fayyifamutti dukkanni Islaamaa biyya lafaa irratti akka dhufu taasiftudha; seerri Dilbataa sun immoo kirkira lafaa Mul’ata kudha tokkoffaa keessatti ibsameedha, iddoo badiin sadaffaan achumaan tasaa dhufu. Innis “sa’aatii” kirkira lafaa sana keessatti dhufa.

> Saʼaatii sana lafatti raafamni guddaan taʼe; kutaan magaalattii keessaa tokko keessaa kudhan kufe; lafatti raafamicha keessa namoonni kuma torba ajjeefaman; hafteen isaanii immoo ni sodaatan, Waaqayyoo mootummaa samii ulfina kennanis. Wayyoon lammaffaan darbeera; kunoo, wayyoon sadaffaan ariitiidhaan dhufa. Mulʼata Yohaannis 11:13, 14.

ରବିବାର ଆଇନ ପୃଥିବୀ ପାଇଁ ପଶୁର ପ୍ରତିମାର ପରୀକ୍ଷାକାଳର ଆରମ୍ଭ କରେ, ଏବଂ ନିନେବୀର ଯୁଦ୍ଧ ସେହି ଚାବି ଯାହା ଷଷ୍ଠ ରାଜ୍ୟର ବିଜୟକୁ ଚିହ୍ନଟ କରେ, ଯେପରି ଟାୟରର ବେଶ୍ୟା ଯିଶାୟା ତେଇଶ ଅଧ୍ୟାୟର ପୂରଣରେ ନିଜର ଗୀତ ଗାଇବା ଆରମ୍ଭ କରିବାବେଳେ ସ୍ମରଣ କରାଯାଏ। ପଶୁର ପ୍ରତିମାର ପରୀକ୍ଷା ହେଉଛି ସେହି ପରୀକ୍ଷା ଯାହା ଦ୍ୱାରା ଜଣେ ବ୍ୟକ୍ତିଙ୍କର ଶାଶ୍ୱତ ନିୟତି ନିର୍ଣ୍ଣୟ ହୁଏ, ଏବଂ ପରୀକ୍ଷାକାଳ ଶେଷ ହେବା ପୂର୍ବରୁ ସେହି ନିର୍ଣ୍ଣୟ ହୋଇଯାଏ। ମିଖାଏଲ ଉଠି ଦଣ୍ଡାୟମାନ ହେବାବେଳେ ପୃଥିବୀ ପାଇଁ ପରୀକ୍ଷାକାଳ ଶେଷ ହୁଏ। ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ ତ୍ରୟୋଦଶ ଅଧ୍ୟାୟ, ଦ୍ୱାଦଶ ପଦ ଏବଂ ପରବର୍ତ୍ତୀ ପଦଗୁଡ଼ିକରେ ପୃଥିବୀ ପାଇଁ ଥିବା ପଶୁର ପ୍ରତିମାର ପରୀକ୍ଷାକାଳ, ଯୁକ୍ତରାଷ୍ଟ୍ର ପାଇଁ ଥିବା ପଶୁର ପ୍ରତିମାର ପରୀକ୍ଷାକାଳରେ ପ୍ରତୀକାତ୍ମକ ଭାବରେ ପୂର୍ବସୂଚିତ ହୋଇଛି।

> “Akka Amerikkaan, biyya bilisummaa amantii taate, yaada qulqulluu namaa dirqisiisuu fi namoota sanbata sobaa kabajsiisuuf Phaaphaasii wajjin yeroo tokkoomtu, saboonni biyya lafaa hunda keessa jiran fakkeenya ishee duukaa bu’uuf ni geggeeffamu.” Testimonies, volume 6, 18.

Bifti fakkeenya bineensaa yeroo qorumsa Ameerikaa keessatti raawwatamu, namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur kan Mul’ata boqonnaa torbaa keessaa jiran addaan baasa, chaappaas ni godha; bifti fakkeenya bineensaa yeroo qorumsa addunyaaf ta’u immoo, tuuta guddaa kan Mul’ata boqonnaa torbaa keessaa jiru chaappessa.

> “Saboonni biyya alaa fakkeenya Ameerikaa ni hordofu. Isheen yoo dursee geggeessitus, garuu rakkinni walfakkaataan kun saba keenya irra kutaa addunyaa hunda keessatti ni dhufa.” Testimonies, volume 6, 395.

Furtuun waraana Nanawwee bakka bu’uun yeroo qormaata fakkii addunyaatiif jalqabu mallatteessa; yeroo wal fakkaatu keessatti immoo yeroo qormaata fakkii Ameerikaa Yunaayitid Isteetisif xumuramuus mallatteessa. Furtuun waraana Nanawwee bakka bu’uun boolla gad fageenya hin qabne sana banee, lola Islaamaa, addunyaa keessatti akka hawwaannisaatti bakka bu’e, fida. Furtuun sun dhuma iyyata halkan walakkaa irratti jiru, Ameerikaa Yunaayitid Isteetis keessatti jalqaba iyyata halkan walakkaatti boolla isauma sana banuu danda’uudhaan fakkeeffameera.

Furtuun keessatti furtuun Ameerikaa akka ayyaana malakataatti Lewwoota boqonnaa digdamii sadii keessatti fakkeenyaan dhihaata; yeroo sagaleen iyyi halkan giddugaleessaa lallabamuu jalqabu harreen hiikama. Furtuun sun yeroo kubbaan ibiddaa Naashivilii gaʼanitti marfama. Ayyaanni malakataas, yeroo Islaamni hiikamu Naashivilii irratti haleellaan raawwatamus, seera Dilbataa irratti lola Nanawwee fakkeenyaan agarsiisa.

Seerri Dilbataa labsii “halkan walakkaa” lallabamuu sanaa dha; yeroo sana bo’ichichi gara bo’icha “sagalee guddaa”tti waan jijjiiramuuf, jalqabni yeroo sanaa dirqama raajii tiin dhuma isaa ibsuu qaba. Gidiraa isa jalqabaatti, Islaam humnoota waraanaa Room, kanneen Ameerikaa Gamtoomaniif fakkeenya ta’an, waggoota dhibba tokkoo fi shantamaaf dhiphisuun isaaf ture. Furtuun sun (waraana Nineveh) akkuma Ayyaana Xurumbaatti jalqaba labsii bo’icha halkan walakkaa agarsiisa. Lewwoota boqonnaa digdamii sadii keessatti Ayyaana Xurumbaa fi Phenteqoostee gidduutti guyyoota kudha shan jiru; kunis Ayyaana Godoo dha. Guyyoonni kudha shanan sun yeroo qormaata fakkii bineensaa keessatti Ameerikaa Gamtooman keessatti turan, waggoota dhibba tokkoo fi shantama gidiraa isa gidiraa jalqabaa wajjin wal simu. Kudha shan jechuun dhibba tokkoo fi shantama keessaa kurnaffaa tokko dha.

Guyyoonni kudhan shanan sun (waggoota dhibba tokkoo fi shantama) yeroo waggoonni dhibba sadii fi sagal keessaa tokkoon fi guyyoonni kudhan shan sun jalqabanitti xumuramu. Erga Onkoloolessa 22, 1844 jalqabee yeroo raajii hojii irra ooluu hin dandeenye; kanaafuu waggoonni dhibba tokkoo fi shantamni sun fakkeenya guyyoota kudhan shan keessaa Lewwoota boqonnaa digdamii sadii ti; isaanis ayyaana xurumbaa irraa jalqabu, sana booda guyyaa shanitti olfuudhiinsa mallattoo sanaa hordofamu, sana booda guyyaa shanitti murtii Guyyaa Araaraa hordofamu, ergasii guyyaa shanitti dhangala’iinsa Pheenxeqoostee ga’u.

Achitti “saʼaatii, guyyaa tokkoo, jiʼa tokkoo, fi waggaa tokkoo, akka kutaa sadaffaa namootaa ajjeesuuf” ni jalqaba. “Saʼaatiin” saʼaatii kirkira guddaa sanaa ti; innis seera Dilbataa dha. “Guyyaan” immoo guyyaa adabbii Gooftaa ti, yeroo Waldaan Adventistii Guyyaa Torbaffaa Laaʼodiiqeyaa afaan Gooftaa keessaa tufamtu.

> Isaan yaada dhabu; hubannaanis isaanii keessa hin jiru. Osoo isaan ogeeyyii taʼanii kana hubatanii, booddee isaanii maal akka taʼu yaadanii! Dhagaa isaanii isaan gurguree, Waaqayyoos isaan dabarse malee, akkamitti namni tokko kuma tokko ariʼa, namoonni lamaas kuma kudhan baqachiisu? Dhagaan isaanii akka Dhagaa keenyaatti miti; diinonni keenya iyyuu kana irratti murteessitoota dha. Wayini isaanii muka wayinii Sodoom irraa, lafa qotiisaa Gomoraa irraas dha; ija wayinii isaanii ija hadhaaʼaa dha, guutummaan isaas hadhaaʼaa dha. Daadhiin wayinii isaanii summii bineensota hamaa ti, hadhaaʼina hammaataa marʼataa bofaas ti. Kun hundinuu na biratti kuufamee, qabeenya koo keessatti cufamee hin jiruu ree? Ijoo fi beenyaan kan koo ti; yeroo isaatti miilli isaanii ni mucucaata; guyyaan badiisa isaanii dhihaateera, wantoonni isaanitti dhufanis saffisaan dhufu. Waaqayyo saba isaa ni murteessa, hojjettoota isaatiifis ni garaa laafa, yeroo inni humni isaanii bade, kan hidhamee yookaan kan hafe tokko illee akka hin jirre argu. Innis ni jedha, “Waaqoliin isaanii eessa jiru? Dhagaan isaanii inni isaan amanatan eessa jira?” Keessa Deebii 32:28–37.

“Saʼaatiin” kirkirri lafaa kun “guyyaa badiisa isaanii” ti. Inni murtii warra Adventism keessa jiran, kanneen beekumsa guyyoota dhumaa keessatti dabalaa deemu hubachuudhaan hin qabne, irratti raawwatamu dha. Isaan mana isaanii irratti ijaarratan dhagaa sobaa filataniiru; dhugumaan garuu, dhagaan isaanii cirracha ture.

> “Akeekkachi akeekkannoon dhufeera: Wanti hundi kan bu’uura amantii irratti, isa ergaan waggoota 1842, 1843, fi 1844 keessatti dhufee irraa eegalee ittiin ijaarraa turre, jeequu danda’u akka hin seenne eeyyamamuu qaba. Ani ergaa kana keessa ture, yeroo sana irraa jalqabee hamma ammaatti ifa Waaqayyo nuuf kenneef amanamaa ta’ee addunyaa duratti dhaabadheera. Miilla keenya waltajjii irratti kaa’ame, isa guyyaa guyyaadhaan kadhannaa cimaan Gooftaa barbaaddaa, ifa barbaachaa itti kaa’ame irraa kaasuu yaada keessa hin qabnu. Isin yaadduu ani ifa Waaqayyo naaf kenne dhiisuu danda’a jedhee? Inni akka Dhagaa Bara Baraa ta’uu qaba. Inni yeroo lafa naa kenname irraa jalqabee hamma ammaatti ana qajeelchaa tureera.” Review and Herald, April 14, 1903.

“Jiʼi” kun baatii jalqabaa bakka buʼa.

> Kanaaf, yaa ijoollee Xiyoon, gammadaa; Waaqayyo Gooftaa keessan keessatti ililchaa; inni rooba jalqabaa safaraan isiniif kenneeraatii, rooba, jechuunis rooba jalqabaa fi rooba boodaa, ji’a jalqabaatti isiniif ni roobsa. Oobdiiwwanis qamadiidhaan ni guutamu; iddoowwan cuunfaa wayinii fi zayitiinis ni guutamanii irraa ni dhangala’u. Ani baraawwan hawwaannis nyaate, korophiis nyaate, ilbiisa margaa fi ilbiisa mukaas nyaatan, jechuunis loltoota koo guddaa ani isin gidduutti erge sana, isiniif deebisee nan kennina. Isinis baay’inaan ni nyaattu, ni quuftus; maqaa Waaqayyo Gooftaa keessanii isa waan dinqisiisaa isinitti hojjetee ni galateeffattu; sabni koos gonkumaa hin qaanofne. Isinis akka ani Israa’el gidduutti argamu, akka anis Waaqayyo Gooftaa keessan ta’e, kan biraan immoo akka hin jirre ni beektu; sabni koos gonkumaa hin qaanofne. Yo’el 2:23–27.

“Sa’aatiin” seera Dilbataa sanaa keessatti, Islaamni iyya sadaffaaffaa utuu hin eegamin rukuta; Adventizmi Laa’odiiqeyaa immoo dhagaa bofaatti amanamuu isaatiin qaanessa. Yeroo sana, ji’a jalqabaatti, roobni boodaa saba qulqulleeffame irratti dhangalaafama. Yeroo sana keessatti, Ameerikaan, dhiphina Naashviilii irraa eegalee dhufe sana booddee ni ajjeefamti. Dhiphinni inni badiisa magaalotaa ta’e ni jalqaba; sa’aatii seera Dilbataa sanattis Ameerikaan akka mootummaa ja’affaa raajii Macaafa Qulqulluu keessaa xumura argatti (ni ajjeefamti), kunis yeroo qormaata fakkii bineensaa addunyaaf ta’e kan hanga mootummaan saddeettaffaan xumura isaa ga’utti, utuu homtuu hin gargaariin (ni ajjeefamu) itti fufa sana ni seensisa.

## Yufraaxisisummaa

Lagni Efraaxiis mallattoo ahaan Islaamummaa wajjin walqabateera; Efraaxiis jechuunis, “firii qabeessa, yookaan dho’uun ba’uu” jechuudha. Iyya lammaffaa keessatti qilleensoonni afran kanneen Efraaxiis irratti hidhaman hiikamu.

> Maleekaan ja'affamaan isa jaʼaaffate, anis sagalee tokko gaanfa afran iddoo aarsaa warqee isa Waaqa dura jiru keessaa dhagaʼe; innis maleekaa jaʼaffamaa isa malakata qabuun akkana jedhe: “Maleekota afran laga guddaa Efraaxisitti hidhaman hiiki.” Maleekonni afranis hiikaman; isaanis saʼaatii tokkoof, guyyaa tokkoof, jiʼa tokkoof, waggaa tokkoof qophaaʼanii turan, akka nama keessaa harka sadii keessaa harka tokko ajjeesanitti. Mulʼata 9:13–15.

Laga Yufraaxiis daangaa baha biyya Abdachiifamee bakka buʼee ture; Islaamis raajii keessatti “ijoollee bahaa” dha. Amaloonni isaanii raajii keessatti mul’atan, akka isaan ukkaamfamanitii fi gad-dhiifaman ta’anii jiru; kunis Haagaariin Saaraan ukkaamfamuu irraa jalqaba.

> Waaqayyo immoo, “Saaraan niitii kee dhugumaan siif ilma ni deessi; maqaa isaas Yisihaaq jettee ni moggaasta; ani kakuu koo isa wajjin, sanyii isaa isa booddee wajjinis, kakuu bara baraa ta’uuf nan dhaaba. Waa’ee Ishmaa’el immoo, ani si dhaga’eera; kunoo, ani isa eebbiseera, isa nan baay’isa, guddaa dhaanis isa nan horisa; inni bulchitoota kudha lamaan ni dhalcha, anis saba guddaa isa nan taasisa.” Uumama 17:19, 20.

Ismaaʼel firii akka godhamu taasifame, fi Efraaxis jechuun firii dha. Xumura raajii waggoota dhibba tokkoo fi shantamaa gidiraa wayyoo isa jalqabaa irratti, yeroo Islaamni namoota keessaa harka sadaffaa ajjeesuuf hiikameitti, raajiin saʼaatii tokkoo, guyyaa tokkoo, jiʼa tokkoo fi waggaa tokkoo jalqabe. Seera Dilbataatti mootummaa jaʼaffaan raajii Macaafa Qulqulluu keessatti ibsame ni ajjeefama; innis Roomaa ammayyaa keessaa harka sadaffaa dha. Islaamni ergaa ergamaa isa jalqabaa humna argate yeroo Hagayya 11, 1840 irratti ittifamee ture; ergaa ergamaa isa sadaffaa humna argate yeroo 9/11 irratti immoo ni hiikame.

Fulbaana 9/11 irratti, murtiin warra duʼanii yeroo xumurame, murtiin warra jiraatanii immoo yeroo jalqabe, chaappaan namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii jalqabame. Yeroo Islaamni badii sadaffaa sanaa taʼe 9/11 irratti gad dhiifame, yommus battalumatti yeroo chaappaa sanatti keessatti ukkaamfame.

> “Ilaalchi kun bara 1847 keessatti kenname, yeroo sana obboloonni Adventistii Sanbata eegaa turan muraasa qofa turan; isaan keessaa illee muraasni qofti eeguun isaa ummata Waaqayyoo fi warra hin amanne gidduutti sarara baasuuf barbaachisummaa gahaa akka qabu yaadu turan. Amma raawwatamuun ilaacha sanaa mul’achuu jalqabaa jira. ‘Jalqabni yeroo dhiphinaa sanaa,’ as keessatti eerame, yeroo dha’ichi sun jalqabu yeroo dhukkuboonni sun dhangalaafamuu jalqaban hin agarsiisu; garuu yeroo gabaabaa tokko, isaan dhangalaafamuu isaanii dura, yeroo Kiristoos mana qulqullummaa keessa jirutti jedhu dha. Yeroo sana, hojii fayyinaa xumuramaa utuu jiruu, dhiphinni lafarratti dhufaa jiraata; saboonni ni aaruu, ta’us hojii ergamaa sadaffaatti gufuu akka hin taaneef ni to’atamu. Yeroo sana roobni boodaa, yookaan haaromsi fuula Gooftaa biraa, sagalee guddaa ergamaa sadaffaatiif humna kennuuf, akkasumas qulqulloota yeroo dhukkuboonni torban isa dhumaa dhangalaafamanitti dhaabachuu akka danda’aniif qopheessuuf ni dhufa.” Early Writings, 85.

Yeroon gabaabaan yeroo qorannoon cufamutti geessu sun yeroo “Kiristoos mana qulqullummaa keessa jiru” hojii “fayyinaa” “xumuraa” jiru dha.

> “Sirna iddoo fakkeenyaa keessatti, kan aarsaa fi lubummaa Kiristoos gaaddidduu ture, qulqulleessuun mana qulqullummaa tajaajila isa dhumaa lubni olaanaan waggaa waggaatti marsaa tajaajilaa keessatti raawwatu ture. Innis hojii araarsaa isa xumuraa ture—Israa’el keessaa cubbuu balleessuu yookaan irraa fuudhee keessaa baasuu. Inni hojii xumuraa tajaajila Luba Olaanaa keenya isa waaqa keessatti raawwatamu dursee mul’ise; innis cubbuu saba Isaa, kan galmee mootummaa waaqaa keessatti galmaa’e, irraa kaasuu yookaan haqee balleessuu dha. Tajaajilli kun hojii qorannaa, hojii murtii of keessaa qaba; innis dhufaatii Kiristoos isa duumessa waaqaa keessatti humnaa fi ulfina guddaadhaan dhufu sana dura battalumatti ta’a; yeroo Inni dhufutti immoo, dhimma hundinuu murtaa’ee xumurameera. Yesus akkas jedha: ‘Kunoo, mindaan koo ana bira jira; akka hojii isaa ta’etti nama hundaaf kennuuf.’ Mul’ata 22:12. Hojiin murtii kun, kan dhufaatii lammaffaa dura battalumatti ta’u, ergaa ergamaa isa jalqabaa Mul’ata 14:7 keessatti labsame sana dha: ‘Waaqa sodaadhaa, ulfina isaas kenninaaf; sa’aatiin murtii Isaa dhufeera.’” The Great Controversy, 352.

“Cubbuu cubbuu saba Isaa” yeroo murtii warra jiraatanii keessatti raawwatama.

> Kanaaf qalbii godhadhaa, deebifadhaas; cubbuun keessan akka haqamuuf, yeroo haaromsi Gooftaa duraa dhufu keessatti; innis Yesuus Kiristoosin, isa duraan isinitti lallabame sana, erga. Isa waaqni hamma yeroo deebisanii dhaabamuu wantoota hundumaa ga’utti fudhachuu qaba; yeroo kana Waaqayyo afaan raajota isaa qulqulloota hundumaa, warra jalqaba biyya lafaa kaasee jiru, dubbateera. Hojii Ergamootaa 3:19–21.

Akka qalbii jijjiirrachuuf, namni tokko jiraataa taʼuu qaba; qalbii jijjiirrachuun Pheexiroos asitti hiika isaa guutuu keessatti dubbatu immoo yeroo “haaromsi dhufu” keessatti raawwatama. Boqonnis taʼe haaromsi sun roobaa boodaa dha; innis yeroo ergamaan jabaan Mulʼata boqonnaa kudha saddeet keessatti ibsichi isaa ulfina Isaa wajjin lafa ifa gochuuf gad buʼe jalqabe. Ergamaan jabaan sunis akkasuma ergamaa jalqabaa kan Hagayya 11, 1840, yeroo Islaamni ukkaamfame gad buʼe sana ture; ergamaan sunis “Yesuus Kiristoos irraa gad hin taane qaama tokko” ture. “Haaromsi” fi “yeroon wantoonni hundinuu itti deebiʼanii hundeeffaman” yeroo Islaamni saboota aarsuuf hiikamuun jalqaba; ergasii yeroo namoonni dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma chaappaa godhamanitti ukkaamfama. 9/11 yeroo haaromsaa fi boqonnaa, isa roobaa boodaa taʼe, ni mallatteessa; akkasumas yeroo “wantoonni hundinuu itti deebiʼanii hundeeffaman” ni mallatteessa. Wanti waldaa keessatti deebiʼee hundeeffamu, isheen erga fincila 1863 jalqabee waldaa loltuutti turte, garuu waldaa moʼattuutti ni geeddaramti, inni immoo yeroo chaappaa namoota dhibba tokkoo fi afurtamii afur kumaati.

Waldaan lolaa walmakaa fi baqaqsaa wajjin walmakaa dha; waldaan injifattoon immoo kennaa midhaan qamadii jalqabaa Phentheqoosxee ti. 9/11 yeroo jalqabaaf Bala’aam harree isaa rukute ture; Bala’aamis (Ameerikaa Tokkummaa) erga haleellaan hin eegamne sun raawwatamee battalumatti waraana addunyaa guutuu irratti shororkeessummaa kaase. Harreen Bala’aam balaa sadii, kan balaa sadaffaa ijaaraniifi ergaawwan ergamoota sadii wajjin wal-cina deeman agarsiisa. Kanaafuu, balaa sadii sun raajii keessatti tarkaanfiiwwan sadii ergamoota sadiitiin bulfamu. Sababa kanaaf, yeroo lammaffaaf Bala’aam harree sana rukutu dachaa dha; akkuma yeroo hunda tarkaanfii lammaffaa keessatti taʼu. Iddoo wayinii lamaan gidduutti—kan biyya ulfina qabeessa durii dhugaa fi kan ammayyaa hafuuraa taʼe gidduutti—Islaam Onkoloolessa 7, 2023 irratti Israa’el rukute; battalumattis Gaazaa irratti uggurri kaa’ame; ergasii immoo Islaam Naashviil ni rukuta.

Nashville keessatti rukutamni sun haleellaa tasaa lama keessaa isa lammaffaa dha; kunis dhugaa ba’umsa Balaam keessatti iddoo muka wayinii gidduu ta’etti mul’ata. Nashville mallattoo karaa raajii sana agarsiisa; yeroo ergaan iyya halkan walakkaa ergamaa lammaffaa wajjin walitti dhufu. Ergaan iyya halkan walakkaa ni jalqaba yeroo bartoonni Kiristoos lamaan, (kanneen ergaa ergamaa lammaffaa bakka bu’an) seensa injifannoo jalqaba irratti harree sana hiikan. Adeemsi sun dhuma irratti gara fannooti geessa; kunis kirkira lafa seera Dilbata dhihoo dhufu sana bakka bu’a, yeroo sagaagaltuun Roomaa erga seenaa Ameerikaa keessatti irraanfatamtee booddee mootummaa ja’affaa raajii Macaafa Qulqulluu mootu.

Yeroo sagaagaltuun seera Dilbataa irratti faarfannaa ishee jalqabdu, lolli Niiwees irra deebiʼamee taʼee ni jira; furtuunis yeroo qorumsaa fakkeenya bineensichaa addunyaa keessatti banamuu mallatteessu ni naanneffama. Lolli Niiwees xumura labsii iyyata halkan walakkaa ti; innis sana booda gara iyyata guddaa ergamaa sadaffaatti ni geeddarama. Jalqabni yeroo sanaa, kan weerara tasa Naashviil irratti raawwatamuun mallatteeffamu, lola Niiweesiin fakkeeffamee taʼee ni jira; sababni isaas Yesus, akka Alfaa fi Oomeegaa, yeroo hunda xumura jalqabaatiin ni ibsa. Weerarri Naashviil dirqama raajiiatiin elementoota injifannoo Roomaan Faarsii irratti argattu kan Islaamni dukkana guutuu lafa irratti babalʼisuuf isa dandeessisu of keessaa qabaachuu qaba. Donaald Tiraamp fakkeenya fakkii Roomaa waan taʼeef, inni lola Niiwees kan rukuttaa Naashviil wajjin walqabatu keessatti ni moʼa; garuu humni isaa lolaa Islaamii ittisuuf qabu ni laafee ni dhuma.

Lolli Ronald Reagan bara 1989tti injifannoon waraanni qabbanaa’aan dhuma Waraana Addunyaa Lammaffaatti jalqabame ture. Waraanni qabbanaa’aan Trump waraana Panium ti; innis seera Dilbataa irratti Waraana Addunyaa Sadaffaatti geessa; kunis waraana Actium akkasumas waraana Nineveh’n fakkeenya dursee kennameera. Waraanni qabbanaa’aan Trump, kan waraana Paniumiin bakka buufame, Heera keessatti “dallaa” mootummaa fi amantii gidduu addaan baasu diiguu geessa; kunis akkuma bara 1989tti diigamuu “dallaa” Berliniin fakkeenya dursee agarsiifameetti.

ናሽቪል እቲ ኣድጊ በልዓም ንእግሪ በልዓም ኣብ መንደቕ ዝጨፍለቐሉ ነጥቢ ይውክል፣ ብዚህ ድማ ኣብ መንደቕ ምስንካል ከም ዝኾነ ይለልይ። እቲ ዘመን ናይ ፍርቂ ለይቲ ጭርሖ ብኣብ ሕገ-መንግስቲ ዘሎ መንደቕ ፍሉይነት ዝገጭው ፍጻመ ይጅምር፣ ብዚህ ድማ ምቛም ምስሊ እቲ ኣውሬ (ምውህሃድ ቤተ-ክርስቲያንን መንግስትን) ከም ዝጀመረ ይምልከት፤ እዚ ድማ ኣብ መወዳእታ ምቛም ምስሊ እቲ ኣውሬ ዘሎ ምፍራስ እቲ መንደቕ ፍሉይነት ዝወክል መለለዪ መንገዲ እዩ። ዶናልድ ትራምፕ ብትእዛዝ ፈጻሚ ብትንቢታዊ መገዲ ክዛረብ እዩ፣ እዚ ድማ በቲ ብ Alien and Sedition Acts of 1798 ዝተመሰለ ኣብ ሕጊ ሰንበት ዘሎ ምዝራብ ይውክል። ኣብኡ ንዓለማውያን ግሎባሊስት ናይ ዴሞክራቲክ ፓርቲ እንተሎም መሰልቶም ዝኾኑ ናይ ሪፐብሊካን ፓርቲ RINO ግሎባሊስቶም ክስዕሮም እዩ። እቲ ኣብ ውግእ ኒነዌ ብፋርስ ዝተመሰሉ ጸላእቲ ልዕሊኦም ዝረኸቦ ዓወት፣ ክልቲኡ ሸነኻት ናይቲ ፖለቲካዊ ውግእ ነቶም ኣብ ልዕሊ እታ ምድሪ ክዝርግሑ ዘለዉ ኣንበጣ እስልምና ንምቅዋም ዘድሊ ብርታዐ ተዳኺሞም ክተርፉ እዮም። እቲ ዝተጨፍለቐ እግሪ ትራምፕ እቲ ኣብ መጀመርታ ስብከት ናይ ፍርቂ ለይቲ ጭርሖ ዘሎ መንደቕ እዩ፣ እዚ ድማ ናብቲ ኣብ መወዳእታ ዘሎ መንደቕ ይመርሕ።

Barreeffama itti aanu keessatti xiinxala balaa sadan kanaa ni itti fufna.

Back to Articles