Article

# Macaafa Daaniʼeel — Lakkoofsa Saksonii Jaha

Mul’ata Raajii Ifa Bahuu: Dabalamuu Beekumsaa fi Ergaa Iyya Halkan Walakkaa Hubachuu

Author

Jeff Pippenger

Published

February 19, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Nuti sochii ergamoota ergamoota ergamoota malaa'ikotaa duraa fi sadaffaa gidduu jiru ilaallee, beekumsi dabalaa kun yeroo dhumaatti yeroo hiikamu maal akka fakkeenyaan bakka bu'u caalaatti hubachuuf hojjechaa jirra. Inni dhugaa dabalaa adeemu tokko akka bakka bu'u agarsiisuuf yaalaa jirra; dhugaan kunis dhuma irratti rooba boodaa, jechuunis ergaa Iyya Waamicha Halkan Giddugaleessaa, ta'uun xumurama. Akka fakkeenyaatti, “beekumsi dabalaa” jedhu kitaaba Daani'eel irraa fudhatame; achittis beekumsa raajii warra waaqeffattootaa gosa lama qoruufii fi uumuudhaaf tajaajilu ta'ee adda baafamee jira.

> Innis akkana jedhe, Ati karaa kee qabi, Daani’el; dubbiin kun hamma yeroo dhumaatti cufamee chaapphaan mallatteeffameera. Namoonni baayʼeen ni qulqulleeffamu, adii ni taʼu, ni qoramuu immoo; warri hamoon garuu hammina ni hojjetu; hamo keessaa namni tokko iyyuu hin hubatu; ogeeyyiin garuu ni hubatu. Daani’el 12:9, 10.

Bara 1989tti “beekumsi beekumsaa” jedhamuun mallattoo irraa hiikamee ibsame; kunis dhuma irratti gosa waaqeffattootaa lama akka jiran ni agarsiisa. Gosoonni lamaan kun haala isaan ergaa roobaa boodaa wajjin qaban keessatti fakkeenyaan ibsamu. Hamoonni roobaa boodaa hin hubatan yookaan hin fudhatan; ogeeyyiin garuu ni hubatu. Kanaafuu hamoonni yeroo roobaan boodaa roobuu jalqabu hin argan; innis yeroo saboonni dheekkaman, jechuunis Fulbaana 11, 2001tti roobuu jalqabe. Nuyi geggeessitoota Adveentizimii Laa’odiiqeyaa, akkuma Hisqi’eel boqonnaa saddeetii fi sagal keessatti, akkasumas Isaayaas boqonnaa digdamii-saddeeti keessatti bakka bu’anii jiranitti dubbachaa turre. Isaayaas keessatti “namoonni qoositoonni” “soba” akka “baqannaa” isaanii godhatan, akkasumas “jal’ina sobaa jalatti” of “dhoksan.”

> Kanaaf dubbii Waaqayyoo dhaga’aa, isin namoota qoositoota, warra saba Yerusaalem keessa jiru kana bulchitan. Isin, “Nuti duʼa wajjin kakuu galleerra, awwaala wajjinis walii galleerra; yeroo dhaʼichi lolaanii guutame sun darbu, nu hin gaʼu; soba iddoo baqannaa keenya gooneerra, kijiba jalattis of dhokfanneerra” jettaniirtu. Isaayaas 28:14, 15.

Namoonni durii Yerusaalem keessa turan, warri bara dhumaa, qormaata “boqonnaa fi haaromsa” jedhamu keessatti kufu; qormaanni kun mala “sarara irratti sarara” jedhuun bakka bu’ameera; innis namoonni ogeeyyiin, fakkeenya seenaa rooba boodaa keessatti argamuun seenaa Millerootaatiin, rooba boodaa bara dhumaa akka beekan ni dandeessisa. Amaloota raajii “namoota tuffatoota” Isaayyaas kutaa kana keessatti cimsu keessaa inni tokko, sobaa fi kijiba isaan itti dhokatanii fi isa baqannaa isaanii godhatan dha. Kanaafuu, qormaata ergaa rooba boodaa wajjin walqabatee (“boqonnaa fi haaromsa” isaan dhaga’uu hin barbaanne sana), namoonni durii Yerusaalem kijiba tokko fudhataniiru.

Ergaan bokkaa roobaa boodaa falmii wajjin dhufa; akkuma Hab. boqonnaa lama keessatti ibsameetti, achitti eegduun “falmii” seenaa isaa keessatti maal akka deebisu Waaqayyoon gaafata; jedhuu “sirreeffame” jedhu inni lakkoofsa tokkoffaa boqonnaa lama keessatti argamu hiikni isaa “waliin falmame” jechuu isaati.

> Ani eeggannoo koo irra nan dhaabbadha, masaraa eegumsaa irrattis of nan dhaaba; inni maal akka natti dubbatu, aniis yeroo ani ifatamu maal akka deebisu nan eeggadha. Hab 2:1.

Warri ogeeyyiin yeroo mariin bokkaa boodaa gaggeeffamutti, dhugaa akka faaya Milleritti bakka buufame dhiheessu; isaanis dhugoota bu’uuraa kanneen warra Millerootaa biratti adda baafaman, hundeeffamanii fi dhiyaatanidha. Dhugoonni sunis akka Kiristoos, Kattaa Bara-baraa ta’etti bakka buufamu.

> “Warriin akka eegumtoota Waaqayyoo dallaa Xiyoon irratti dhaabatan sun namoota balaa uummata dura jiru arguu danda’an haa ta’an,—namoota dhugaa fi dogoggora, qajeelummaa fi jal’ina gidduu addaan baasuu danda’an haa ta’an.

> “Akeekkachiinsi kun dhufeera: Buʼuura amantii isa ergaan bara 1842, 1843, fi 1844tti dhufee jalqabee irraa kaasee irratti ijaaraa turre jeequu kan dandaʼu kamiyyuu akka hin seenu eeyyamamu hin qabu. Ani ergaa kana keessa ture, yeroo san irraa jalqabee hanga ammaatti ifa Waaqayyo nuuf kenneef amanamaa taʼee addunyaa duratti dhaabadheera. Miilla keenya waltajjii isaan irra kaaʼaman irraa kaasuuf yaada hin qabnu; waltajjii sana irra turree guyyaa guyyaadhaan kadhannaa cimtuu qofaan Gooftaa barbaadaa, ifa barbaachaa turre. Ati ifa Waaqayyo naaf kenne irraa akka ani harka kaasu yaaddaa? Inni akka Kattaa Bara Baraatti taʼuu qaba. Yeroo inni naaf kenname irraa jalqabee hamma ammaatti na qajeelchaa tureera.” Review and Herald, Ebla 14, 1903.

Namoonni durii ergaa rooba boodaa sobaa dhiyeessu; kunis Isaayaasiin “soba” fi kijiba taʼee bakka buʼameera. Hisqiʼeel boqonnaa saddeet keessatti seenaa yeroo namoonni durii Yerusaalem keessaa aduutti sagadan ibsu dhiyaata; isaanis warra boqonnaa itti aanu keessatti mallattoo Waaqayyoo argatan irraa faallaa kaaʼamu. Jibbisiisni sadaffaan (dhaloonni) ergaa rooba boodaa sobaa bakka buʼa; kunis “Tammuuzif booʼuu” tiin bakka buʼameera. Dhaloota sadaffaa Adventizimii keessatti, kan bara 1919 jalqabe, “sobi” tokko walitti dhufeenya wangeela sobaa W. W. Prescott Konfiransii Macaafa Qulqulluu 1919 irratti ifatti dhiyeesseen keessa seene. “Sobi” sun mata-duree addaa dhaloota sadaffaa ti; “sobi” sunis hundee sobaa ergaa rooba boodaa sobaa, “Tammuuzif booʼuu” tiin bakka buʼame, dha.

raajii “soba” raajii keessatti adda baafachuuf yeroo ramaduun barbaachisaa dha; sababiin isaas “sobi” kun sababaa guddaa Adventizmiin Laa’odiiqeyaa bara 1989tti dabala beekumsaa arguu hin dandeenyeef ta’eera. “Sobi” jechuun macaafa Daani’el keessatti “isa guyyaa guyyaa” jedhu tajaajila qulqullummaa Kiristoosiin bakka bu’a jedhu dha. “Isa guyyaa guyyaa” jechuun raajii keessatti tajaajila qulqullummaa Kiristoosiin hiikuun hojii raajii sobaa fi dogoggoraa dha; garuu “sobi” jechuun mallattoo raajii akka ta’etti “isa guyyaa guyyaa” jedhu sobaan addaan baasuu qofa miti, inni akkasumas “soba” jedhu tokko bakka bu’a; innis obboleettii Waayit hojii dogoggoraa sana irratti walii galteetti jechuun dubbata; achiis soba sana fayyadamuudhaan hojii dogoggoraa sana akka dhugaa hundeeffametti dhaabuudha.

Hubannoon sirrii aayata jaʼa dhumaa Danʼeel boqonnaa kudha tokkoffaa sirriitti hubachuun, aayata soddoma irraa hamma soddoma jaʼaatti fakkeenyaan duraan mulʼifameera; yeroo Obboleettii White guutamuu guutuu Danʼeel boqonnaa kudha tokkoffaa adda baaftutti, aayata soddoma irraa hamma soddoma jaʼaatti “haala ibsamee wajjin wal fakkaatu” “deebiʼamee ni raawwatama” jettee dubbatti.

Hiika sobaa “kan guyyaa guyyaa” jedhu fayyadamuun, caasaa seenaa sobaa uuma. Seenaa Daani'el boqonnaa kudha tokko, lakkoofsota soddoma irraa hanga soddoma fi jahatti keessatti ibsame, “kan guyyaa guyyaa” irraa fudhatamuu of keessatti qabata. “Kan guyyaa guyyaa” jechuun yookaan hiika Milleraayitotaa ti, yookaan immoo hiika Prescott fi Daniells ti. Akka hiikni kam filatametti, caasaaleen seenaa lama adda addaa ni uumamu.

> Irreen isaa irraa hidhattoonni ni ka’u; isaan iddoo qulqulluu, isa jabinaa taʼe sana ni xureessu; aarsaa guyyuu dhiʼaachaa jiru ni dhaabu; wanta jibbisiisaa, isa onaa godhu sanas ni dhaabu. Daani’el 11:31.

Akka kaka’umsaatti seenaan raajii keeyyata kana keessatti ibsame, akkasumas kan keeyyata soddoma, fi keeyyattoota soddoma lama hanga soddoma jahaatti of keessatti hammate, Daani’el boqonnaa kudha tokko keeyyattoota afurtamaa hanga afurtama shanaatti irra deebi’amee ni raawwatama.

> “Raajii kutaa kudha tokkoffaa keessatti argamu guutummaatti raawwatamuutti dhihaateera. Seenaa baayʼeen raajii kana raawwatamuudhaan taʼe irra deebiʼamee ni taʼa. Lakkoofsa soddomffaa keessatti aangoon tokko kan, ‘ni gaddisiifama, [Daniel 11:30–36 quoted.] jedhu ibsameera.

> “Haalaawwan jechoota kana keessatti ibsaman fakkaatan ni raawwatamu.” Manuscript Releases, lakkoofsa 13, 394.

ਅਸੀ ਜਿਹੜਾ ਪਦ ਵਿੱਚ “the daily” ਲੱਭਦੇ ਹਾਂ, ਉਹ ਇਕੱਤੀਵਾਂ ਪਦ ਹੈ।

> Humni isaa irraa harki waraanaa ni dhaabbata; isaanis iddoo qulqulluu kan humnaa ni xureessu, aarsaa guyyaa guyyaa dhiʼaatus ni irraa fuudhu, wanta jibbisiisaa ona godhuus ni dhaabu. Daniel 11:31.

“harki” isa kana keessatti “isa bira dhaabbatu.” “Harki” humna dha, akkuma inni isaan “dhaabbatanif” illee humna taʼe. Kana keessatti “harki” isa “bira dhaabbatu”dha; “harki” immoo “qulqullina humnaa ni xureessa”; “harki” “waaqeffannaa guyyaa guyyaa ni balleessa”; akkasumas “harki” “jibboota badiisa fidu ni dhaaba.” Mul’ata boqonnaa kudha sadii keessatti, bineensi guddaan, inni Roomaa waaqeffannaa tolfamaa taʼe, paaphaasummaadhaaf wantoota sadii kenna.

> Bineensi ani ani argu akka qeerransaa fakkaata ture; miilli isaas akka miilla adaadiitii, afaan isaas akka afaan leencaa ture; ajajaandichi immoo humna isaa, teessoo isaa, fi aboo guddaa isaaf kenne. Mul’ata Yohaannis 13:2.

Bineensi fakkaatu obomboleettii kun obboleettii White’n papacy akka ta’e ni adda baafama; boqonnaa kudha lammaffaattis obboleettiin White akka agarsiiftutti, jawween sun Seexana qofa utuu hin ta’in, Roomaa warraaqsa durii waaqeffannaa waaqota tolfamoo hordofus ni ta’a.

> “Kanaaf, utuu jalqaba irratti bineensi guddaan sun Seexana bakka bu’u iyyuu, hiika lammaffaatiin immoo Roomaa warraaqsa amantii hin qabne agarsiisa.” The Great Controversy, 439.

Keessa lammaffaa keessatti, Mul’ata boqonnaa kudha sadii, Roomiin waaqeffannaa tolfamaa aangoo waraanaa ishee, “hidhata waraanaa” ishee, papasummaadhaaf kennite; kunis bara 496 keessa, irraa eegalee Kiloovis mooticha Faransaayota (Faransaayii) irraa jalqabe. Roomiin waaqeffannaa tolfamaa bara 330 keessa teessoo aboo ishee Rooma papasummaadhaaf kennite; yeroo sana mootichi Qonstantiinos magaalaa Roomaa dhiisee kaappitaala mootummaa Roomaa magaalaa Qonstantinopilitti geesse. Roomiin waaqeffannaa tolfamaa aangoo mootummaa hawaasummaa bara 533 keessa papasummaadhaaf kennite; yeroo sana Yustiiniyaanos mootummaa labsii baasee papasummaa mataa waldoota kiristaanaa hundumaa fi sirreessaa warra amantii irraa maqaa balleessan taʼuu isaatiin ibse.

Lakkoofsa soddomii tokko keessatti “harki” ka’u jedhaman humnoota waraanaa Roomaa waaqeffannaa tolfamaa hordofanii turanidha; isaanis waggaa 496 irraa eegaluudhaan paaphaasummaadhaaf mootummaa isaanii dhaaban. Gochaa kanaaf paaphaasummaan Faransaayiin “angafaa waldaa Kaatolikii” jedhee waama; yeroo tokko tokko immoo “intala guddoo waldaa Kaatolikii” jedhee ni ibsa. Lakkoofsa soddomii tokko keessatti, Koonistaantiinos waggaa 321 keessatti seera Dilbataa erga baasee, sana booddee waggaa 330 keessatti teessoo mootummaa magaalaa Roomaa irraa gara magaalaa Qonistaantinoopiliitti erga geessee, mootummaa duraan mo’amuu hin dandeenye sun diigamuu jalqabe; akkuma humnoonni Xurumbaa afran jalqabaa Mul’ata boqonnaa saddeet keessaa mootummaa Roomaa irratti waraana itti fufaa jalqaban. Xiyyeeffannaan haleellaa warri Barbariyaa fi Gensariik raawwatan magaalaa Roomaa irratti qajeelfame; isheenis waggaa 330 dura mootummaa Roomaatiif “iddoo qulqulluu humnaa” turte. Waggaa 330 irraa eegalee waraanni barbariyaa weeraraa ta’e “iddoo qulqulluu humnaa xureessuu” qaba ture; kunis hanga “harki” Roomaa waaqeffannaa tolfamaa hordofuu paaphaasummaadhaaf dhaabatutti, jechuunis waggaa 496 irraa eegaluudhaan ture.

Roomiin waaqeffataa humna loltuu, aangoo mootummaa fi teessoo magaalattii Roomii kennuudhaan humna paapaatiif wantoota sadii kennuu qofa utuu hin taʼin, Roomii paapaatiif gaanfa sadii illee ni buqqise.

> Ani gaanfota sana ilaale; kunoo, isaan gidduudhaa gaanfichi xinnaan biraa tokko ol baʼe; isa dura immoo gaanfota jalqabaa keessaa sadiin hidda isaanii wajjin buqqifaman; kunoo, gaanficha kana keessa ija akka ija namaa fi afaan waaʼee guddaa dubbatu ture. Daaniʼel 7:8.

Qaamoleen sadan kan “buqqaafamuu” qaban, boqonnaa torbaffaa Daani’el keessatti, humnoota ijoo sadii kan olka’iinsa paaphaasummaa gara aangooatti dhufu morman bakka bu’u turan. Qaamolee sadan keessaa inni dhumaa yeroo Gootonni waggaa 538 keessa magaalaa Roomaa keessaa ari’amanii baafamanitti buqqaafame. Isaan “irreewwan” Roomaa warra waaqeffannaa waaqolii durii ta’aniin magaalaa keessaa ari’amanii baafaman; sababiin isaas “irreewwan” sun paaphaasummaa (jibbinsa badiisaa) bara 538 keessa teessoo mootummaa addunyaa yeroo sana beekkamaa ture irra kaa’uu qabu turan.

Lakkoofsi soddomaafi tokkoffaa kan Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti, wantoota afur kan “irreen” (Roomaa warra waaqeffannaa-buutotaa) hojjechuu qaban adda baasa. Isaan akkuma bara 496 keessatti godhanitti, paaphaasummaaf “ka’uuf” turan. Isaanis akkuma lola waraanaa magaalittii Roomaa irratti waggoota dhibba lama jechuun ni danda’amu keessatti adeemsifamanitti mul’atutti, “qulqullicha humnaa” xureessuu qabu turan. Isaan bara 538 keessatti paaphaasummaa teessoo lafaa irra “kaa’uu” qabu turan; akkasumas “guyyoo” sana illee “kaasuuf” turan.

Jechi Ibrootaa keessatti “take away” jedhamee hiikame (sur), hiikni isaa “kaasuu” jechuudha. Bara 508tti, mormiin waaqeffannaa waaqolii sobaa irraa Kaampaa Roomaa keessatti ture, kan paappaasummaan aangoo irratti akka hin kaane ittisuuf hojjechaa ture, guutummaatti jilbeenfamee yookaan balleeffamee ture.

“guyyaa guyyaa” jechuun tajaajila mootummaa qulqullummaa Kiristoos taʼee adda baasun hojii hiika dogoggoraa dha; garuu hojii dhugumaan seenaa Adventistii Laaʼodiiqeyaa keessatti raawwatame, kan hiika dogoggoraa sana akka dhugaa taʼetti adda baase, “soba” addaa tokko irratti hundaaʼee ture; sobni sun dhaloota sadaffaa Adventism keessatti raawwatame. Qajeelfamni Obboleettii White inni seenaa lakkoofsota soddoma irraa hamma soddoma jaʼatti jiran guutummaa isa isa dhumaa keessatti Daniel boqonnaa kudha tokko keessatti irra deebiʼamee ni raawwatama jedhu, “namoota qoosaa” Yerusaalem bulchan lakkoofsa soddoma tokko irratti hiika tokko kaaʼuu isaanii yeroo tokkotti Hafuura Raajii mormuu malee akka hin dandaʼamne taasise.

“Namoonni tuffatamoon” barsiisu, akka paaphaasummaan seensa misaa paaphaasummaa—kan hojii Kiristoos mana qulqullummaa samii keessa jiru fakkeessuudhaan sobaan bakka bu’u—tiin hubannaa dhugaa tajaajila mana qulqullummaa Kiristoos irraa fudhate. Yoo hiikni dhugaan “kan yeroo hunda” jedhu kana ta’e, sana keessatti “irreen” lakkoofsa soddoma tokko keessatti ka’an paaphaasummaa ta’u turan; jechuun, caasaan naahawaa himichaa “irreen” aangoo “kan yeroo hunda” sana irraa fuudhu ta’uu isaanii barbaada.

Oduu soba isaanii deeggaruuf, papasiin (irreewwan) iddoo qulqulluu mootummaa samii kan Kiristoos xureesse jedhu. Jechi Ibrootaa “iddoo qulqulluu (miqdash) humnaa” jedhamee hiikamu kun yookiin iddoo qulqulluu waaqeffannaa ormaa yookiin iddoo qulqulluu Waaqayyooti. Daani’el iddoo qulqulluu Waaqayyoo papasiidhaan xuraa’uu akka qabu ibsuuf yaadee ta’ee, jecha Ibrootaa “qodesh” jedhu fayyadamee ture; inni immoo iddoo qulqulluu Waaqayyoo qofa bakka bu’uu danda’a. Egaa, iddoo qulqulluun mootummaa samii yeroo tokko iyyuu papasiidhaan xuraa’ee ture yookiin xuraa’a jedhee Macaafa Qulqulluu keessatti yookiin Hafuura Raajii keessatti eessatti galmeeffamee jira?

Dhugumaatti, cubbuun Kiristiyaanotaa kitaabota mana qulqullummaa samii keessatti galmeeffamteerti; garuu bakka bu’iinsi sun mana qulqullummaa Waaqayyoo xurooftee akka ture hin agarsiisu. Qulqulleessuun mana qulqullummaa qulqulleessuu kitaabota galmee mana qulqullummaa keessatti argamanii bakka bu’a. Kana malees, humni paaphaasii gonkumaa Kiristiyaana hin turre; kanaafis gonkumaa kitaabota murtii qorannoo keessatti hin galmoofne. Murtiin paaphaasiif adda baafame tokko qofa, innis murtii raawwachiisaa dheekkamsa Waaqayyootii dha.

“irreen” sunis “jibbicha badaa godhu” dhaabuu qabu turan; kun immoo aangoo kami taʼa? Paaphaasonni aangoo maalii dhaaban? Akkasumas aangoon inni paaphaasonni jalqaba lakkoofsa soddoma fi tokkootti guutummaatti dhaabbatanufsun isa kami?

Warri Laa’odiqiyaa Adveentizimii keessatti warri hin baranne, kanneen jireenya isaanii isa bara baraa harka namoota kitaaba chaapphaan cufame sana dubbisuu hin dandeenye jedhamanii adda baafamanitti kennatan, akka gurri isaanii kan dhaggeeffachuu hawwu gosa hojii Macaafa Qulqulluu xuraa’e sanaan lallaafifamuun mijataa itti ta’uu danda’a; garuu dogoggora isaanii jabeessuuf seenaa isaan beekuu qaban fudhatanii, aayatawwan ja’an dhumaa Daniel boqonnaa kudha tokkoffaa wajjin walitti qindeessuuf yaaluun immoo kana caalaa gowwummaa dha.

Seenaa gara kufaatii Gamtaa Sooviyeetii geessetti keessatti, kan lakkoofsa afurtamaffaa Daani’el boqonnaa kudha tokkoffaa keessatti akka Mooticha Kibbaa ta’ee bakka bu’uun argisiifamuu danda’u keessatti, humni waraanaa Ameerikaa Phaaphaasiiif dhaabate; akkuma Ronald Reagan mormituu Kiristoosii raajii Macaafa Qulqulluu keessaa wajjin waliigaltee iccitii ijaare. Kanas gochuudhaan, Ameerikaa keessatti mormiin Pirootestaantii ol-ka’iinsa Phaaphaasii irratti ture kamiyyuu akka jilbeenfatee ture akeekkachiise; kunis akkuma waggaa 508 keessatti mormiin heeddummichaa irraa kaafameen fakkeenya godhameetti. Mootichi Kaabaa (Phaaphaasiin) kutaa sana keessatti dura Gamtaa Sooviyeetii bara 1989 keessa haqee balleesse; kanaas “gaariiwwan waraanaa” fi “abbootii farda yaaban” wajjin, jechuunis humna waraanaa Ameerikaa kan bakka bu’an wajjin, akkasumas humna dinagdee Ameerikaa kan “dooniiwwaniin” bakka bu’e wajjinis ta’e.

ୟୁନାଇଟେଡ୍ ଷ୍ଟେଟ୍ସ ହେଉଛି ସେହି “ବାହୁ” ଯାହା ପାପାସତ୍ତା ପାଇଁ ଉଠିଦାଁଡିଲା। ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟିଜ୍ମ କେଢ଼ି ନେଇଯାଇଲା, ଯେପରି ୫୦୮ ସାଲରେ ପେଗାନିଜ୍ମର ପ୍ରତିରୋଧ ଦମନ କରାଯାଇଥିଲା। ଚାଳିଶ-ଏକତମ ପଦରେ ୟୁନାଇଟେଡ୍ ଷ୍ଟେଟ୍ସ ପାପାସତ୍ତା ଦ୍ୱାରା ବିଜିତ ହେବ, ଏବଂ ୟୁନାଇଟେଡ୍ ଷ୍ଟେଟ୍ସର ସଂବିଧାନ, ଯାହା ୟୁନାଇଟେଡ୍ ଷ୍ଟେଟ୍ସର “ଶକ୍ତିର ପବିତ୍ରାଳୟ” ଅଟେ, ଉଲଟାଇ ଦିଆଯିବ, ଯେତେବେଳେ ୟୁନାଇଟେଡ୍ ଷ୍ଟେଟ୍ସ ଉତ୍ତରର ରାଜାଙ୍କୁ (ପାପାସତ୍ତାକୁ) ପୃଥିବୀର ସିଂହାସନ ଉପରେ ବସାଇବ, ଯେପରି ୫୩୮ ସାଲରେ ପେଗାନ ରୋମ କରିଥିଲା। ଯଦି ଆପଣ ଏହି ୱେବସାଇଟରେ ଥିବା ଲେଖାମାନଙ୍କୁ ପଢ଼ୁଛନ୍ତି, ତେବେ ଆପଣ The Time of the End ପତ୍ରିକାଟି ଡାଉନଲୋଡ୍ କରିପାରିବେ, ଏବଂ ଦାନିଏଲ ଏଗାରର ଶେଷ ଛଅଟି ପଦ ସମ୍ବନ୍ଧରେ ଅଧିକ ସମ୍ପୂର୍ଣ୍ଣ ଉପସ୍ଥାପନା ପଢ଼ିପାରିବେ; କିନ୍ତୁ ବର୍ତ୍ତମାନ ଆମେ କେବଳ ଏତିକି ଚିହ୍ନଟ କରୁଛୁ ଯେ “the daily” କୁ ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କ ପବିତ୍ରାଳୟ-ସେବାକାର୍ଯ୍ୟ ଭାବେ ଚିହ୍ନଟ କରିବା, ଏହି ପ୍ରତୀକର ଏକ ଭ୍ରାନ୍ତ ପ୍ରୟୋଗ ଅଟେ। ଆମେ ଏହା କରୁଛୁ, ଯେପରି ଦେଖାଇ ପାରିବୁ ଯେ ଏହି ଭ୍ରାନ୍ତ ପ୍ରୟୋଗଟି ଲାଓଦିକିୟ ଆଡ୍ଭେଣ୍ଟିଜ୍ମ ଉପରେ ଏକ ଉଦ୍ଦେଶ୍ୟପୂର୍ଣ୍ଣ ମିଥ୍ୟାର ମାଧ୍ୟମରେ ଆଣାଯାଇଥିଲା।

Mata-duree dhufu keessatti soba raajii sana ilaaluuf itti fufna.

> “Yeroon itti gubuu hin qabnu. Yeroon rakkinaadhaan guutame fuuldura keenya jira. Addunyaan hafuura waraanaatiin raafamtee jirti. Yeroo dhihootti wantoonni jeequmsaa raajiiwwan keessatti dubbataman ni raawwatamu. Raajiin Daani’el boqonnaa kudha tokko keessa jiru guutummaatti raawwatamuu isaatti jechuun ni gaheera. Seenaa baayʼeen raajii kana raawwatamuu keessatti taʼe irra deebiʼamee ni taʼa.”

> “Aangoo soddoma keessatti humni tokko akka, ‘inni ni gaddisiifama, ni deebi’a, kakuu qulqulluu irratti dheekkamsa in qabaata; akkasumas ni hojjeta; inni immoo ni deebi’a, warra kakuu qulqulluu dhiisan wajjin walii ni gala’ jedhamee dubbatameera. Humnoonnis isa bira ni dhaabbatu; isaanis mana qulqullummaa jabinaa ni xureessu, aarsaa yeroo hundaa ni balleessu, wanta xuraa’aa badiisa fidu sanas ni dhaabu. Warra kakuu irratti hammina hojjetan immoo inni afaan mi’eessaa isaatiin ni mancaasa; garuu uummanni Waaqa isaanii beekan ni jabaatu, hojii guguddaa ni raawwatu. Warri hubannaa qabanis uummata keessaa baay’eedhaaf ni barsiisu; ta’us guyyoota baay’eedhaaf goraadeedhaan, ibiddaadhaan, booji’amuudhaan, saamichaadhaan ni kufu. Yommuu kufan immoo gargaarsa xinnoodhaan ni gargaaramu; garuu baay’een isaanii afaan mi’eessaadhaan isaanitti ni maxxanu. Warra hubannaa qaban keessaa tokko tokkos akka isaan qoraman, qulqulleeffaman, adii ta’anitti ni kufu, hamma yeroo dhumaatti; sababiin isaas, inni yeroo murtaa’eef amma iyyuu ni jira. Mootichis akka fedhii isaatti ni hojjeta; of ol ni kaasa, waaqa hundumaa caalaattis of ni guddisisa, Waaqa waaqolii irratti dubbii dinqisiisaa ni dubbata, hamma dheekkamsi sun raawwatamutti ni milkaa’a; waan murtaa’e raawwatamuu qabaatii.” Daani’el 11:30–36.

> “ⵉⵙⵎⵎⴹⵏ ⵢⵓⵏⵏⴰⵏ ⵉⵏⵏⴰⵏ ⵙ ⵜⴰⵡⵉⵍⴰ ⵏ ⵡⴰⵡⴰⵍⴰ ⴰⴷ ⴰⴷ ⵉⵍⵉⵏ. ⵏⵣⵕⴰ ⵜⵉⵔⴰⵜ ⵎⴰⵙ ⵛⵛⵉⵟⴰⵏ ⵉⵍⴽⵎ ⵙ ⵡⴰⵡⴰⵍ ⴰⴷ ⵉⵟⵟⴼ ⴰⵎⴰⵏⴽ ⵏ ⵉⵎⵉⴹⵏ ⵏ ⵡⴰⴷⴷⴰⵏ ⵡⵉⵏ ⵓⵔ ⵙⵙⴻⵔⵎⵉⵎⵏ ⴰⵎⵎⵓⴽ ⵏ ⵕⴱⴱⵉ ⴷⴰⵜⵙⵏ. ⴰⴷ ⵉⵖⵔ ⴽⵓⵍⵍⵓ ⵢⴰⵏ, ⵉⴼⵀⵎ ⵉⵎⵎⴰⵍⵏ ⵏ ⵓⴷⵍⵉⵙ ⴰⴷ, ⵎⴰⵙ ⵏⴽⵏⵉ ⵖⵉⵍⴰⴷ ⵏⴽⴽⴰⵜ ⵙ ⵜⵉⵣⵉ ⵏ ⵓⵖⵓⵍⵓ ⵏⵏⴰ ⵢⵓⵏⵏⴰ:”

> “‘Yeroo sanatti Miikaa’el ni ka’a; inni angafa guddaan saba keeef dhaabatu. Yeroo dhiphinaatii ni ta’a; yeroo sanatti hamma saba tokkoon iyyuu jalqabee kaasee yeroo sanaa ga’utti yeroo akkasii takkaa hin turre. Yeroo sanattis saba kee keessaa namni maqaan isaa macaafa keessatti barreeffamee argamu hundinuu ni oola. Warri baay’een isaanii kan lafa keessaa awwaara keessatti rafan ni dammaqu; tokko tokko jireenya bara baraatiif, kaan immoo qaanii fi tuffii bara baraatiif. Warri ogeeyyiin akka ifa samii ni ifu; warri namoota baay’ee gara qajeelinaatti deebisanis akka urjiiwwan bara baraa hamma bara baraatti ni ifu. Ati garuu, yaa Daani’eel, dubbii kana cufi, macaafa kanas hamma yeroo dhumaatti chaappessi; baay’een asii fi achi ni fiigu, beekumsi immoo ni baay’ata.’ Daani’eel 12:1–4.” Manuscript Releases, lakkoofsa 13, 394.

Back to Articles