Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkoofsa Kudha Shan

Daani'el Boqonnaa Lammaffaa – Cuunfaa fi Xumura Kutaa Lammaffaa

Author

Jeff Pippenger

Published

December 10, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

ଶ୍ରାବଣ ୨୦୨୩ ର ଶେଷ ପର୍ଯ୍ୟାୟରେ, ଅରଣ୍ୟରେ ଧ୍ୱନି କରୁଥିବା ସେହି ସ୍ୱର ମୃତ ଶୁଷ୍କ ଅସ୍ଥିମାନଙ୍କୁ କ୍ରନ୍ଦନ କରିବାକୁ ଆରମ୍ଭ କଲା, ଯେପରି ଦାନିଏଲ ଆରିଓଖଙ୍କ ନିକଟକୁ ଯାଇ ସେ “ଗୁପ୍ତ ବିଷୟ” ବୁଝିଥିବା କଥା ତାଙ୍କୁ ଜଣାଇଥିଲେ। ହନନ୍ୟା, ମିଶାଏଲ ଓ ଅଜରିୟାଙ୍କ ସହ ସମ୍ବନ୍ଧରେ ଦାନିଏଲ ଏଲିୟାହଙ୍କ ଦୂତଙ୍କୁ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରନ୍ତି, ଏବଂ ଏଲିୟାହଙ୍କ ବାର୍ତ୍ତା ଏହାକୁ ସ୍ପଷ୍ଟ କରେ ଯେ, ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ଜନମାନେ ଏହାକୁ ବୁଝୁନ୍ତୁ କିମ୍ବା ଗ୍ରହଣ କରୁନ୍ତୁ ନ କରୁନ୍ତୁ, ସେମାନେ ଆଗରୁହିଁ ଶାପର ଅଧୀନରେ ଅଛନ୍ତି।

> Amma immoo, yaa luboota lubootaa, ajajni kun isiniif dha. Yoo isin dhaga’uu diddan, yoo maqaa koo ulfinaaf galchuuf garaa keessanitti hin fudhanne, jedha Waaqayyo Gooftaan Raayyaa, ani abaarsa isin irratti nan erga; eebba keessanis nan abaarra; eeyyee, ani amma iyyuu isaan abaarreera, sababni isaas isin garaa keessanitti hin fudhannineef. Milkiyaas 2:1, 2.

Akka Pheexiroota bara dhumaa, akka Phexiroositti, saba kakuu Waaqayyoo ti; isaanis warra duraan saba kakuu Waaqayyoo hin turin dha. Isaanis warra ergamaan jabaan Mul’ata kudha saddeet keessatti ibsame Fulbaana 11, 2001 yeroo gad bu’etti “kitaaba dhokataa” irraa nyaatan dha. Ta’us akka Malaakiitti, isaan abaaramoo dha.

> Yoo akka Gooftaan arjaa taʼe dhandhamtanii yoo taʼe. Isa garaa kottaa, akka dhagaa jiraataatti, namootaan dhugumaan gatame iyyuu, Waaqayyoon garuu filatamee fi qaaliidha. Isin immoo, akka dhagoota jiraatootti, mana hafuuraa taatanii ijaaramaa jirtu; lubummaa qulqulluu taatanii, Yesus Kiristoosiin aarsaa hafuuraa Waaqayyo duratti fudhatama qabu dhiheessuuf. Kanaafis Katabbiin keessaa akkana jedha: “Kunoo, ani Xiyoon keessatti dhagaa golee isa guddaa, filatamaa, qaalii nan kaaʼa; inni isatti amanu immoo hin salphatu.” Egaa isiniif warra amantan kanaaf inni qaaliidha; warra hin ajajamneef garuu, “dhagaan warri ijaaran tuffatan sunuma mataa golee taʼeera”; akkasumas, “dhagaa gufuu fi kattaa mufachiisaa” taʼeera; isaan dubbiicha irratti gufatu, waan hin ajajamneef; kanaafis isaan ramadaman. Isin garuu sanyii filatamaa, lubummaa mootummaa, saba qulqulluu, ummata addaa dha; kunis akka isa isin dukkana keessaa gara ifa isaa dinqisiisaa sanaatti isin waame sanaa ulfina labsitaniif. Isin yeroo darbe saba hin turre, amma garuu saba Waaqayyoo dha; warri araara hin arganne turtan, amma garuu araara argattaniiru. 1 Phexiros 2:3–10.

“Luboonni” guyyaa dhumaa warra “Gooftaan gaarii taʼuu isaa dhandhamanii beekan” dha. “Yeroo darbanitti” isaan “saba hin turre, amma garuu saba Waaqayyoo taʼaniiru.” Isaan warra “dhagaa jiraataa,” inni “dhuguma namootaan gatame, garuu Waaqayyoon filatamee qaalii taʼe,” argatan dha. Dhagaan sun “yeroo torba” Leewwota boqonnaa digdamii jahaa keessatti ibsame dha; isa “ijaarroonni” sochii Millerite keessatti bara 1863 “gatan.” “Ijaarroonni” Millerite waggaa afurtamii jaha keessa, bara 1798 irraa jalqabee hamma 1844tti, mana qulqullummaa ijaaran; garuu ergasii “dabala beekumsaa” waaʼee “yeroo torbaa” bara 1856tti dhufe fudhachuu didanii isa ofirraa gatan.

> Sabni koo beekumsa dhabuudhaan badaniiru; ati beekumsa waan diddeef, anis si nan dida, akka ati anaaf luba hin taaneef; ati seera Waaqa keetii waan dagatteef, anis ijoollee kee nan dagadha. Akkuma isaan baay’atanitti, akkasuma natti cubbuu hojjetan; kanaafis ulfina isaanii gara qaanii nan geeddara. Hosea 4:6, 7.

“Luboonni” bara dhumaa ergaa “yeroo torba” jedhamu fudhatan yeroo isaanii gara daandiiwwan durii Adventismii erga Fulbaana 11, 2001 booddee deebi’anii geggeeffamanitti. Isaan ergaa macaafa dhokataa sana dhandhamatan, innis “gatii guddaa” qaba ture. Ta’us, Miilkiyaas luboonni bara dhumaa “abaarsiifamoo” akka ta’an dubbata; akkasumas, dhuguma “yeroon torba” abaarsa dha. Isaan jalatti abaarsa “yeroo torbaa” jiru, sababiin isaas cubbuu abbootii isaanii irra deebi’anii hojjetaniiru. Miilkiyaas luboonni maqaa Waaqayyoo xureessan jedha, “aarsaa xuraa’e” dhiheessuudhaan. Aarsaan sun raajii Adoolessa 18, 2020 ture.

> Aduun guyyaa ka’u irraa hamma aduun lixxutti maqaan koo saboota gidduutti guddaa ta’a; iddoo hundumaattis maqaa kootiif ixaanni ni aarfama, aarsaan qulqulluuns ni dhiyaata; jechuunis maqaan koo ormoota gidduutti guddaa ta’a, jedha Waaqayyo Gooftaan maccaa. Isin garuu, “Maaddiin Gooftaa xuraa’aa dha; wanti isa irraa argamu, jechuunis nyaanni isaa, tuffatamaa dha” jettaniin isa xureessitan. Akkasumas, “Kun akkam dadhabsiisaa dha!” jettanii isa irratti funyaan cufattan, jedha Waaqayyo Gooftaan maccaa; isinis isa ciccirame, isa naafa, isa dhukkubsate fiddu; akkasitti aarsaadhaan dhiyeessitu: ani harka keessan keessaa kana nan fudhadhaa? jedha Waaqayyo. Garuu gowwoomsaan sun abaaramaa haa ta’u, inni bushaayee isaa keessatti korma qabu, kakuu galu, garuu Waaqayyoof waan manca’e aarsu; ani Mootii guddaa dhaatii, jedha Waaqayyo Gooftaan maccaa, maqaan koos ormoota gidduutti sodaachisaa dha. Egaa amma yaa luboota, ajajni kun isiniif dha. Yoo isin hin dhageenye, yoo maqaa kootiif ulfina kennuuf garaa keessanitti hin qabanne, jedha Waaqayyo Gooftaan maccaa, ani abaarsa isin irratti nan erga, eebba keessanis nan abaara; eeyyee, duraan iyyuu ani isaan abaareera, sababni isaa isin garaa keessanitti hin qabneef. Kunoo, ani sanyii keessan nan mancaasa; xurii fuula keessan irratti nan facaasa, jechuunis xurii ayyaana keessan kabajamoo sanaa; namni tokkoon isin isa wajjin ni fuudha. Isinis akka ani kakuu koo Leewii wajjin jabaadhee dhaabbatuuf ajaja kana isinitti erge ni beektu, jedha Waaqayyo Gooftaan maccaa. Miilkiyaas 1:11–2:4.

Kakuu Leewwii wajjin godhame mallattoo amanamummaa Lewwootaa qormaata fakkii bineensaa keessatti fincila jabbii warqee Aroon keessatti mul’ateedha. Lewwoonni macaafa Miilkiyaas keessatti argaman, warri ergamaa kakuu sanaatiin qulqulleeffaman, “aarsaa tokko” qajeelummaa keessatti dhiheessuuf akka qulqulleeffamaniidha. Aarsaan sun ergaa maqaa Kiristoos, jechuunis amala Isaa, ta’eedha.

> “Inni dukkanni hubannoo Waaqayyoo dogoggoraan hubachuu irraa dhufe addunyaa haguugaa jiruudha. Namoonni beekumsa waaʼee amala Isaa qaban dhabuutti jiru. Inni dogoggoraan hubatameera, dogoggoraanis hiikameera. Yeroo kana keessatti ergaan Waaqayyo biraa dhufu tokko labsamuu qaba; ergaa dhiibbaa isaatiin ifa kennu, humna isaatiinis fayyisu. Amalli Isaa beekamuu qaba. Dukkana addunyaa keessaatti ifni ulfina Isaa, ifni gaarummaa Isaa, araara Isaa, fi dhugaa Isaa ni ibsamu qaba.”

> “Kuni hojii raajichi Isaayaas akkana jechuun ibse dha: ‘Yaa Yerusaalem, ati oduu gammachiisaa labsitu, sagalee kee humnaan ol kaasi; ol kaasi, hin sodaatin; magaalaawwan Yihudaatiin, “Kunoo Waaqa keessan!” jedhi. Kunoo, Gooftaan Waaqayyo harka jabinaan ni dhufa, irreen Isaas isaaf ni bulcha; kunoo, gatiin isaa isaa wajjin jira, hojii isaas isa dura jira.’ Isaayaas 40:9, 10.

> “Warri inni dhufaatii Misirrichaa eegan sabaaf, ‘Kunoo Waaqa keessan’ jedhuu qabu. Ifni araaraa guutuu ta’e kan dhumaa, ergaan araaraa dhumaa addunyaadhaaf kennamu, mul’ina amala Isaa kan jaalalaa ti. Ijoolleen Waaqayyoo ulfina Isaa mul’isuun isaanii irra jira. Jireenya isaanii fi amala isaanii keessatti waan ayyaanni Waaqayyoo isaaniif godhe ifa gochuu qabu.” Christ’s Object Lessons, 415.

Luboonni Maalaakii keessaa aarsaa maqaa Waaqayyoo xureessu dhiheessan. Aarsaan sun ergaa bakka bu’a; ergaan Naashviil keessatti Adoolessa 18, 2020 irratti kennames immoo aarsaa xuraa’e ture. Innis fincila ajaja raajii “yeroon siʼachi hin jiraatu” jedhu, kan Kiristoos mataa isaatiin Mul’ata boqonnaa kudhan keessatti kenname, tuffachuun xuraa’e ture.

> Ergamaan ani ani ani samii fi lafa irra dhaabatee arge sun harka isaa gara samii ol kaasa; isa baraa hamma bara baraatti jiraatuun, isa samii fi wantoota isa keessa jiran, lafa fi wantoota ishee keessa jiran, galaana fi wantoota isa keessa jiran uumeen ni kakate; yeroon siʼachi akka hin dheereffamne. Mulʼata Yohaannis 10:5, 6.

“Qaqqabsi qajeelummaa” kan Lewwotaatiin Mul’ata Maalaakii boqonnaa sadi keessatti bakka buufame, akka qaqqabsi bara durii ti; innis ergaa tokko bakka bu’a. “Bara durii” qulqullina ergaa kan seenaa Milerootaa keessatti abdii kutannaa isa jalqabaa fidaan bakka bu’a. Qaqqabsi xuraa’e ergaa xuraa’e Waxabajjii 18, 2020 bakka bu’a; ta’us, ammas taatee wal-fakkaataa dha.

> Inni akka nama meetii baqsee qulqulleessuutti taaʼa; innis ilmaan Lewwii ni qulqulleessa, akka warqee fi akka meetiitti isaan ni baqsa; isaanis qajeelummaadhaan Waaqayyoof aarsaa akka dhiʼeessaniif. Ergasii aarsaan Yihudaa fi Yerusaalem Waaqayyo duratti akka bara durii fi akka waggoota duraanii gammachiisaa ni taʼa. Milkiyaas 3:3, 4.

“abaarsiin” keessatti Malkiyaa keessatti ibsame, qormaata beekamtii waan Eeliyaas bakka bu’u agarsiisa. Nuyi yeroo ammaatti dammaqaa jirru, dhugaan abaarsichaa kan “yeroo torba” ta’e, fincila keenya keessatti—raaga cubbamaa Adoolessa 18, 2020 gochuun mul’ifne irratti—nurratti raawwatamee akka jiru hubachuu qabna. Akkasumas, mala raajii kam nyaachuu akka filannu irra deebiinee murteessuu qabna. Dhugaa kanaaf dhugaa-baatonni lama, kanneen biroonis jiru, ibsa Malkiyaa keessatti Eeliyaas isa dhufuuf kenname keessaa, akkasumas seenaa Eeliyaas mataa isaa keessaa argamuu danda’u. Eeliyaas ifatti ergaa fi mala sirrii ta’e tokko qofa akka jiru adda baaseera.

> ଏଲିୟା ତିଶ୍ବୀ, ଯିଏ ଗିଲିଆଦର ବାସିନ୍ଦାମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରୁ ଥିଲେ, ଆହାବଙ୍କୁ କହିଲେ, “ଯିଏଙ୍କ ସମ୍ମୁଖରେ ମୁଁ ଦଣ୍ଡାୟମାନ, ସେହି ଇସ୍ରାଏଲଙ୍କ ପରମେଶ୍ୱର ସଦାପ୍ରଭୁ ଯେପରି ସଜୀବ, ସେପରି ମୋର ବାକ୍ୟ ଅନୁସାରେ ଛାଡ଼ି ଏହି ବର୍ଷଗୁଡ଼ିକରେ ନ ଶିଶିର ପଡ଼ିବ, ନ ବର୍ଷା ହେବ।” ୧ ରାଜାବଳୀ 17:1

Milkiiyaas yeroo Eeliyaan inni dhumaa mul’atu keessatti, luba Waaqayyoo abaarsa kudha-kennaa Waaqayyoo wajjin walqabate tokko jala akka jiran adda baase. “Abaarsi” kudha-kennaa kan Milkiiyaas keessatti ibsame, murtoo uummata Waaqayyoo irratti hunda’e agarsiisa; jechuunis, abaarsa duraanuu jala jiran sana irraa ka’uuf, “bakki kuusaa” maal akka ta’ee fi eessa akka jiru murteessuu qabu.

> Ilaa, ani ergamaa koo nan erga; innis karaa fuula koo dura qopheessa; Gooftaan isin barbaaddanis, akkuma tasaa gara mana qulqullummaa isaatti ni dhufa; ergamaan kakuu, isa isin itti gammaddanis, ilaadhaa, inni ni dhufa, jedha Waaqayyo gooftaa maccaa. Garuu guyyaa dhufaatii isaa eenyutu obsuu dandaʼa? Yeroo inni mulʼatutti eenyutu dhaabachuu dandaʼa? Inni ibidda nama baqsu fakkaata, akka saamuna warra uffata miiccanis; inni akkuma nama meetii baqsuutii fi qulqulleessuutti ni taaʼa; ilmaan Lewwii ni qulqulleessa, akka warqee fi meetiitti ni calalaqa, isaanis Waaqayyoof aarsaa qajeelummaadhaan dhiʼeessaniif. Achi booddee aarsaan Yihudaa fi Yerusaalem akkuma bara duriitti, akkuma waggoota jalqabaatti Waaqayyotti ni tola. Anis murtiidhaaf gara keessanitti nan dhihaadha; warra falfaltoota, warra ejjitootaa, warra sobaan kakatan, warra hojjetaa mindaa isaatiin hacuucan, haadha hiyyeessaa fi ijoollee abbaa hin qabne hacuucan, warra alagaa mirga isaa irraa jalʼisan, isa na hin sodaanne hundumaa irratti ragaa ariifataa nan taʼa, jedha Waaqayyo gooftaa maccaa. Ani Waaqayyoodha, hin geeddaramu; kanaafuu isin ilmaan Yaaqoob hin badne. Egeree bara abbootii keessanii jalqabee seera koo irraa goritanii, isa eeggachuus dadhabdan. Gara kootti deebiʼaa, anis gara keessanitti nan deebiʼa, jedha Waaqayyo gooftaa maccaa. Isin garuu, “Maal keessatti deebina ree?” jettan. Namni Waaqa ni saamaa? Taʼus isin na saamdan. Isin garuu, “Maal keessatti si saamne?” jettu. Kudhan keessaa tokkoo fi aarsaawwan keessatti. Isin abaarsaadhaan abaaramtaniirtu; sabni guutuun kun na saameeraatii. Mana kootti nyaanni akka jiraatuuf kudhan keessaa tokko hundumaa mana kuusaa keessa galchaa; kanaanis amma na qoraa, jedha Waaqayyo gooftaa maccaa, ani foddaawwan samii isiniif banee, eebba hamma iddoo itti isa fudhatan dhabdanitti isin irratti nan dhangalaasaa moo hin dhangalaasuu? Ani isinif jedhee isa balleessu ni ifadha; inni midhaan lafa keessanii hin balleessu; muka wayinii keessanis yeroo isaa dura ija isaa dirree keessatti hin gatatu, jedha Waaqayyo gooftaa maccaa. Milkiyaas 3:1–11.

Gooftaan hin jijjiiramu; akkasumas mala isaa hin jijjiiru. “Abaarsi” maal taʼuu dandaʼa yookaan taʼuu dhiisuu dandaʼa haa taʼu, inni abaarsa “kudhan keessaa tokkoo” kan Miilkiyaas ittiin agarsiifameedha; kudhan keessaa tokko kuusaa keessa galfamuu qaba, kaayyoon isaa mana Waaqayyoo keessatti “nyaata” akka jiraatuuf. Dhugaan kun “kuusaan” maal akka taʼe, fi nyaanni William Milleriin keessatti sochii ergamaa jalqabaa keessatti bakka buufame maal akka ture, kan inni sochii ergamaa sadaffaa keessatti nyaata nyaatamuuf fakkeenya taʼe, murteeffamuu akka qabu gaafata. Mallattoolee nyaata sana keessaa tokko “rooba” fi “fixeensa” dha.

> Yaa samiiwwan, na dhagaʼaa, anis nan dubbadha; yaa lafa, dubbii afaan koo dhaggeeffadhu. Barsiisni koo akka roobaatti ni buʼa; dubbiin koo akka fixeensaatti ni coccopa; akka rooba xixiqqaa margaa laafaa irratti, akka bokkaa margaa irratti. Maqaa Waaqayyoo waanan labsuuf, ulfina Waaqa keenyaaf kennaa. Inni Dhagaa dha; hojii isaa mudaa hin qabu; karaan isaa hundinuu firdii dha; Waaqni amanamaa fi hammina hin qabne, inni qajeelaa fi sirrii dha. Keessa Deebii 32:1–4.

Eliyaas dhuguma waan inni Ahaabitti hime sana jechuu isaa turee? Inni dhuguma akka guyyoota dhumaatti, yeroo guutummaan sochii fi ergaan Eliyaas raawwatama mudatu, “waggoota kana keessatti akka dubbii koo malee fixeensii yookaan roobni hin jiraanne” jechuu isaa turee? “Roobni” Eliyaas akka dubbii isaatiin alatti dhorkame jedhee dubbatu sun, “roobaa” Miilkiyaas eebba akka taʼetti abdachiisu wajjin wal-simuudhaa?

> Kudhan hundumaa gara mana kuusaa keessa galchaa, manni koo nyaata akka qabaatuuf; kanaan immoo amma na qortaa, jedha Waaqayyo Waan Hunda Danda’u, ani foddaawwan samii isiniif banee eebba hamma isiniif ga’uu dadhabdanitti isin irratti dhangalaasuu koo hin argitan moo? Milkiyaas 3:10.

Akkasumas “dhiiga keessaa qulqulleeffamuu hin qabne” kan “lubootaatiin” dhiyaate irratti jiru, fi “kurnaffaa” duraanuma raawwatamee dogoggoraan itti fayyadameenis, “abaarsa” “yeroo torba” sanaa ni bakka bu’aa?

Dhuma ji’a Adoolessa 2023 keessa, barruulee bu’uurri isaanii ergaa walitti aaninsa qo’annoo “Gabateewwan Habaquuq” jedhaman keessatti argamu irra deebi’anii dhiyeessan maxxansuu jalqabne. Garaagarummaan dhiyeessa yeroo ammaa kanaa garuu, Adoolessa 18, 2020 booddee, Gooftaan barsiisota durii keessaa muraasa ifa haaraa keessatti kaa’uu jalqabe.

Inni waan ani keessatti gadi fageenya qaban fakkaatan banee ibsuu jalqabe; garuu ani dhuunfaatti hojii kanaan dura akkan raawwadhuuf natti kennamee ture wajjin qunnamtii irraa fagaadhee, qunnamtii keessa taʼuus hin fedhin ture. Adoolessa 19, 2020 irraa eegalee, raajii guyyaa darbeetti dubbatame sun dogoggora akka ture, akkasumas ani dhuunfaatti raajii cubbamaa sanaa fi buʼaa isaa suukanneessaa sana keessatti nama kam iyyuu caalaa itti gaafatamummaa akka qabu nan hubadhe.

Achiis, Adoolessa bara 2023 keessa, ani amantii cimaadhaan guutumaan guutuutti qabame; jechuunis, akka hoogganaa sochii Waaqayyoo ergamaa sadaffaa keessatti guutummaatti kufaatii koo jiraatus, yoo xiqqaate waan ani erga Adoolessa bara 2020 irraa kaase hubachaa dhufe barreessuu jalqabuun naaf taʼa jedheen. Ani waan cubbuu Adoolessa 18, 2020 irraa jalqabee natti baname barreessuun murteesse; achiis, utuu ani boqonnaatti hin kaaʼamin dura, galmee uummataa keessa akka kaaʼamu nan godhe.

Jiʼoota sadeen darban keessatti, jechuunis Adoolessa irraa jalqabee, biyyoonni addunyaa guutuu keessaa torbaatama ol taʼan barruulee kana amma hordofaa jiru. Eeyyee, tokko tokko isaanii kaayyoo fi yaada qulqulluu hin taaneef akka hordofan homaa hin shakkisiisu; garuu hundi isaanii akkas miti. Nuyi amma sagantaa barruulee kana afaanota guguddoo lafaa hundumaatti galchu hojii jalqabuuf qophaaʼuu irratti argamna; yeroo ammaatti immoo biyyoonni torbaatama ol taʼan sun dhugaa kana afaan Ingiliffaan qofa keessatti ilaaluuf dirqamaniiru.

Nuti addunyaa mara keessa jiran keessaa tokko tokko, dhugaa kanaan hojii guddaa hojjechuuf karaa fi dandeettii hin qabne gargaaruuf amma iyyuu hojjechaa jirra; akkas taʼee, “kuusaan” Maalaakii keessatti ibsame, kaayyoo ifatti murtaaʼe qabuun mana Waaqayyoo keessatti “nyaata” dhiheessuu, hojii dhugaa babalʼisuu kan barruulee kana irraa Adoolessa 2023 jalqabee itti fufee dhufaa jiru akka hin agarsiisne jechuun nan yaada?

Mata-duree keenya boqonnaa sadaffaa Daniel irratti barruu itti aanu keessatti ni jalqabna.

> “Nuyi yeroo addaa seenaa lafaa kanaa keessa jiraachaa jirra. Hojii guddaan yeroo baayʼee gabaabaa keessatti raawwatamuu qaba, Kiristaanni hundinuus hojii kana deeggaruu keessatti qooda isaa bahachuu qaba. Waaqayyo namoota hojii lubbuu oolchuu kanaaf of isaanii qulqulleessan waamaa jira. Yommuu nuyi addunyaa baduutti jirtu oolchuuf Kiristoos akkam guddaa aarsaa godhe hubachuu jalqabnu, lubbuuwwan oolchuuf wal’aansoo cimaa tokko ni mul’ata. Yaa utuu waldoonni keenya hundinuu aarsaa Kiristoos isa daangaa hin qabne arganii hubatanii!”

> “Mul’ata halkanii keessa, bakka bu’iinsi sochii haaromsa guddaa saba Waaqayyoo gidduutti ta’u naa dura darbe. Baay’een Waaqayyoon galateeffachaa turan. Warri dhukkubsatan ni fayyan, dinqiiwwan biroos ni raawwataman. Hafuurri araarsaa ni mul’ate; akkuma guyyaa Pheenxeqoosxee guddaa sana dura mul’ate sana. Dhibbootaa fi kumootatu maatiiwwan daawwachaa, Dubbii Waaqayyoo isaanii duratti bananii ibsaa jiran ni mul’atan. Onneen humna Hafuura Qulqulluutiin ni amansiifaman, hafuurri geeddarama dhugaa ni mul’ate. Gama hundaan balballi labsii dhugaatiif ni baname. Addunyaan dhiibbaa samii sanaatiin ifa’aa taatee fakkaatte. Eebbawwan gurguddaan saba Waaqayyoo dhugaa fi gad of qabuun fudhataman. Sagalee galataa fi faarfannaa nan dhaga’e, haaromsi akkuma isa nu bara 1844 keessatti argine tokko ni mul’ata ture.”

> “Garuu namoonni tokko tokko jijjiiramuu didan. Isaan karaa Waaqayyoo keessa deemuuf hin fedhan turan; hojii Waaqayyoo akka itti fufuuf yommuu kennaa fedhii ofiitiin kennamuuf waamichi godhame, tokko tokko qabeenya isaanii lafaa ofittummaa dhaan qabatanii turan. Warri sassataa kunis waldaa amantoota irraa addaan baʼan.

> “Murtoonni Waaqayyoo lafa keessa jiru; jechuunis, dhiibbaa Hafuura Qulqulluu jala taanee, ergaa akeekkachiisaa Inni nutti amanate kennuu qabna. Ergaa kana dafnee kennuu qabna, sarara irratti sararaan, seera irratti seeraan. Namoonni yeroo dhihoo keessatti murtiiwwan gurguddaa fudhachuuf dirqamu; isaan dhugaa hubachuuf carraa akka argatan, kanaanis karaa sirrii irratti beekumsaan dhaabbatanuf, kun immoo dirqama keenya. Gooftaan yeroo carraan qorannoo ammayyuu turutti, saba Isaa akka hojjetan—ciminaan fi ogummaadhaan hojjetan—waama.” Testimonies, volume 9, 126.

Back to Articles