Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkoofsa Torbaatamii Sadii

Walbira Seenaa Walfakkaataa Mul’isuun: Gowwoomsaa Yerobiyaamii fi Qormaata Amantii Sochii Adventistii

Author

Jeff Pippenger

Published

February 6, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Mootummoonni kaabaa fi kibbaa waggoota kumaa lamaa dhibba shanii fi digdamaaf dheekkamsa Waaqayyoo jala keessatti bittinnaaʼan; kunis kakuu diigame Lewwoota digdamii shanii fi digdamii jaʼa keessatti ibsame guutuu isaatiin raawwatame. Waggoonni afurtamii jaha xumura dheekkamsa jalqabaa fi kan isa dhumaa gidduu jiran, mootummoota lamaan sana bara 1844 mootummaa tokkootti, jechuunis mootummaa Israaʼel ammayyaa hafuuraa tokkootti walitti qabamuu isaanii bakka buʼan. Walitti qabamuun saboota lamaan sanaa ulee lama Hisqiʼeel walitti maketti fi seenaa Eliyaas keessatti dubartiin abbaan manaa isaanii duʼe Zaarephaat walitti qabde ulee lamaadhaan bakka buʼame. Onkoloolessa 22, 1844 irratti seenaa raajii mootummoota kaabaa fi kibbaa xumurame; akkas gochuudhaanis seenaa jalqaba mootummoota lamaan sanaa irra deebiʼe.

Yeroboʼaam namoonni isaa gara Yihudaatti imaluudhaan Yerusaalem keessatti iddoo qulqulluu sana keessatti Waaqayyoon akka hin waaqeffanne ittisuuf, mootummaa kaabaa keessatti sirna waaqeffannaa sobaa tokko hundeesse.

> Yerobiyaam garaa isaa keessatti, “Amma mootummaa mana Daawititti deebiʼa; yoo sabni kun mana Waaqayyoo Yerusaalemitti aarsaa dhiʼeessuuf ol baʼe, garaan saba kanaa deebiʼee gara gooftaa isaanii Rehooboʼaam mooticha Yihuudaatti ni garagala; isaanis na ajjeesanii gara Rehooboʼaam mooticha Yihuudaatti ni deebiʼu” jedhe. Kanaafis mootichi mariʼatee jabbilee warqee lama tolchee, “Yerusaalemitti ol baʼuun isiniif baayʼee dha; ila, yaa Israaʼel, kunoo waaqolii kee warri biyya Gibxii keessaa si baasani” jedheen. Inni tokko Beetʼeeli keessa kaaʼe; isa kaan immoo Daan keessa kaaʼe. Wanti kunis cubbuu taʼe; sabni sun isa tokko duratti sagaduuf hamma Daanitti ni deema ture. Innis mana iddoo ol kaʼoo tolche; ilmaan Lewwii keessaa kan hin taʼin namoota saba keessaa gadi aanaa taʼan irraa luboota godhe. Yerobiyaamis jiʼa saddeettaffaatti, guyyaa kudha shanaffaatti, akkuma ayyaana Yihuudaa keessa jiruutti ayyaana tokko qopheessee, iddoo aarsaatti aarsaa dhiʼeesse. Beetʼeel keessattis akkasuma godhe; jabbilee inni tolcheef aarsaa dhiʼeessaa ture; Beetʼeel keessattis luboota iddoowwan ol kaʼoo inni tolche kaaʼe. Akkasitti iddoo aarsaa inni Beetʼeel keessatti tolche irratti, jiʼa saddeettaffaa, jechuunis jiʼa garaa ofii isaatii keessaa yaade keessatti, guyyaa kudha shanaffaatti aarsaa dhiʼeesse; ilmaan Israaʼeliifis ayyaana qopheesse; iddoo aarsaa irrattis aarsaa dhiʼeesee ixaana aarse. 1 Mootota 12:26–33.

Sirni waaqeffannaa isaa Kaatolikizimii (waaqeffannaa ormootaa) fakkeessa ture; sababni isaas akkuma fincilaa Aaron, bifa bineensichaafii kan bineensichaa dhaabe. Fakkiiwwan jabbilee lamaan warqee irraa hojjetaman; kunis Baabilonii agarsiisa. Fakkiiwwan sun waaqolii Gibxii irratti qulqulleeffaman; isaanis akkuma Aaron isaan moggaaseen, “waaqolii biyya Gibxii keessaa isaan baasan” jedhanii beekaman. Magaalota lama keessatti iddoo aarsaa lama ijaare; isaanis yeroo walitti ilaalaman walitti makama waldaa (Beetel) fi mootummaa (Daan) bakka bu’u. Iddoowwan aarsaa sun fakkeenya sobaa iddoo aarsaa dhugaa, jechuunis Kiristoos, ti; akkuma Kaatolikizimiin bakka bu’aa lafa irraa kan Kiristoos ta’uu ofiin jedhu. Innis lubummaa manca’e kaase; akkuma luboonni Kaatolikizimii ta’an sana. Tajaajila waaqeffannaa isaatiif guyyaa tokko filate; inni immoo guyyoota ayyaanota Waaqayyoo keessaa isa dhugaa kamiyyuu irraa addatti adda ture; kanaan wal mormii guyyaa waaqeffannaa dhugaa fi sobaa gidduu jiru bakka bu’a.

Yeroo inni sirna waaqeffannaa sobaa isaa hundeessutti, Waaqayyo sirna waaqeffannaa sobaa inni fakkeessee dhaabe kana ifachuu fi adabuuf raajii tokko Yihudaadhaa erge.

> Kunoo, namichi Waaqayyoo tokko dubbii Waaqayyootiin Yihuudaadhaa gara Beetel dhufe; Yerobiʼaamis ixaana aarsuuf iddoo aarsaatti dhaabatee ture. Innis dubbii Waaqayyootiin iddoo aarsaa sana irratti iyyee akkana jedhe: Yaa iddoo aarsaa, iddoo aarsaa, Waaqayyo akkana jedha; kunoo, mucaan tokko mana Daawititti ni dhalata, maqaan isaas Yoosiyaas; innis si irratti luboota iddoowwan olkaʼoo kan si irratti ixaana aarsan ni aarsa, lafeen namootaas si irratti ni gubamu. Innis guyyaa sana mallattoo tokko kenne; akkana jedhees, Mallattoon Waaqayyo dubbate kana; kunoo, iddoo aarsaa ni caccaba, daaraan isa irra jiru immoo ni dhangalaʼa. 1 Mootota 13:1–3.

Raajichi Yihudaa keessaa raajiin tokko dhaloota mootummaa Yoosiyaas gara fuulduraatti ta’u adda baasuudhaan raajii sadii dubbate. Inni akka Yoosiyaas luboota hamoo iddoo aarsaa sobaa sana irratti tajaajilan ajjeesu, akkasumas akka inni lafee namootaa iddoo aarsaa sanauma irratti gubu dursee dubbate. Akkasumas mallattoo tokko Yerobiyaamitti kenne; innis akka iddoon aarsaa Yerobiyaam caccabee banamuufi daaraan isaa gad dhangala’u adda baase. Wantoonni kun hundinuu akka Dubbii Waaqayyoo ta’anii raawwataman; garuu Yerobiyaam yeroo labsii raajicha dhaga’e aaree raajicha irratti tarkaanfachuuf yaale; ta’us Waaqayyo to’annoo keessa ture.

> Yommuu mootichi Yerobiyaam dubbii nama Waaqayyoo isa Beetʼel keessatti iddoo aarsaatti irratti iyye sana dhagaʼe, harka isaa iddoo aarsaa irraa diriirsee, “Isa qabaa” jedhe. Harki inni isatti irratti diriirsee sunis goge; kanaafis deebisee ofitti galchuu hin dandeenye. Akkasumas iddoon aarsaas ni cabee, daaraanis iddoo aarsaa irraa ni dhangalaʼe; akkuma mallattoo nama Waaqayyoo dubbiin Waaqayyootiin kenne sanaatti. 1 Mootota 13:4, 5.

Mallattoonichi sun battalumatti raawwatame, harki Yerobiʼaam immoo ni gogee hojii dadhabe.

> Akkasumas mootichaa namicha Waaqayyoo sanaan, “Amma fuula Waaqayyo gooftaa keetii kadhadhu; harki koo akka deebi’ee naa fayyuufis naa kadhadhu” jedhe. Namichi Waaqayyoo sunis Waaqayyoon kadhate; harki mootichaas deebi’ee isaaf fayyee akkuma duraan ture ta’e. Mootichis namicha Waaqayyootiin, “Gara mana koo koottu; of jabeeffadhu; anis gatii siif nan kenna” jedhe. Namichi Waaqayyoo sun garuu mootichaan, “Ati yoo walakkaa mootummaa kee illee naa kennite, ani si wajjin hin seenu; iddoo kanaattis buddeena hin nyaadhu, bishaanis hin dhugu; sababiin isaas, dubbiin Waaqayyoo akkanatti na ajajeera: ‘Buddeena hin nyaatin, bishaanis hin dhugin, karaa itti dhufte sanatti deebi’ii hin deemin’ jedhee. Kanaaf inni karaa biraatiin deeme; karaa itti gara Beet’el dhufe sanaanis hin deebine. 1 Mootota 13:6–10.

Yesus yeroo hunda dhuma wantaa tokkoo jalqaba wantaa tokkootiin ibsa; jalqabni mootummaa kaabaa fi mootummaa kibbaa Israa’el durii dhugaa sanaas seenaa keessatti bakka uleen lama ulee tokko ta’anii walitti makamanii xumuramu, kunis saba Israa’el ammayyaa hafuuraa bakka bu’a.

Seenaa keessatti uleen lama walitti makaman sana, adeemsi qormaataa sadarkaa sadii qabu yeroo dhumaa keessatti bara 1798tti jalqabame. Uleen lamaan (mootummoonni) lamaan iyyuu, booquu Hafuura Qulqulluu kan Iyyannoo Halkan Walakkaa keessatti dhufu sana dura dursee walitti qabamaa turan. Gaddisa jalqabaa kan birraa bara 1844tti, Pirootestaantoonni adeemsa qormaataa sana kufanii intallan Kaatoolikii ta’an; kanaanis akkuma Yerobi’aamiin fakkeenyaan agarsiifamee turetti, sirna waaqeffannaa sobaa eebbifamuu isaa irra deebi’anii jalqaban.

Foormaasinnii Pirootestaantii hojii Waaqni akka waldaan gammoojjii keessa jirtu keessaa amantii sobaa, duudhaa fi aadaa waldaa Roomaa irraa baatuuf raawwate ture. Yeroo Maartiin Luutheer irraa eegalee dhugaan baayʼeen baayʼachaa mulʼifamaa dhufee, sagaagaltuun Xiiroos waan biraa osoo hin taʼin sirna waaqeffannaa warra ormaa kan mulʼata Kiristiyaanummaa sobaa jalatti haguugame taʼuu ishee adda baase. Kaayyoon Gooftaa saba isaa boojiʼamee jiru dukkana keessaa baasuu ture; akkuma yeroo sabni Isaa Gibxii keessatti garboota turanitti godhe. Inni garbummaa Gibxii keessaa isaan baasee seera Isaa isaaniif kennuuf. Pirootestaantonni ifa dabalaa deemu kan beekumsa bara 1798 keessatti hiikame duukaa buʼuu diduun isaanii, bara 1844 keessatti seera fi hojii mana qulqullummaa dhugaa kan Kiristoos beekuu isaanii dhowwe.

Ergaan isaanii ergaa sa’aatii murtii diduun isaanii intallan waldaa Roomaa ta’uu isaanii agarsiise; isaanis achumaan sirna waaqeffannaa sobaa jedhu kan keessatti Caaffatoota Qulqulluu keessatti raajii sobaa jechuun beekamu, jechuunis Pirootestaantummaa gantummaa, dhaaban. Warri Millerii amanamoon warri gaafa Onkoloolessa 22, 1844 amantiidhaan gara mana qulqullummaa seenan ifa ergamaa sadaffaa fudhatanii, sirna waaqeffannaa sobaa kan Pirootestaantii ofiin jedhu garuu duudhaa jalqabaa warraaqsa waaqeffannaa ormummaa, jechuunis waaqeffannaa aduu, cimsanii qabatu sana irratti ifaajee dhiheessan. Raajiin Yihudaa irraa dhufe Adevantizimii Millerii kan ergaa ergamaa sadaffaa isa Onkoloolessa 22, 1844 ga’e beekee fi dhiheesse fakkeesse.

Yerobo’aam raajichi tokko raajichi gara mana isaa dhufee of haaromsu akka gaafate yeroo ittiin walitti dhufe, raajichi qajeelfamoota addaa Gooftaa irraa isaaf kenname ibse. Ajajni sunis Adventizimii Millerootaaf kennamee ture. Ajajni sun karaa isaan itti dhufanitti akka hin deebine ture; Adventizimiin Millerootaas waldoota Pirootestaantii keessaa ba’anii turan. Isaanis gaddisiisa jalqabaa bara 1844 keessa yeroo birraa keessatti Pirootestaantota irraa addaan baafamanii turan; Ermiyaasis qajeelfamoota walfakkaatan kan raajicha Yihudaa sanaaf kenname turan irratti fakkeenya ni kenna.

> Dubbiin kee argaman; anis isaan nyaadhe; dubbii kees anaaf gammachuu fi ilillee garaa koo ta’e; yaa Waaqayyo Gooftaa maccaa humnootaa, ani maqaa keetiin waamameeraatii. Ani walga’ii qoositootaa keessa hin teenye, hin gammannes; harka keetiif jedhee kophaa koo nan taa’e; ati dheekkamsaanaan na guutteettaatii. Maaliif dhukkubni koo yeroo hundumaa jiraata, madaan koos fayyuu didee hin fayyine? Ati anaaf guutummaatti akka sobduu, akka bishaan gogu taataa ree? Kanaafuu Waaqayyo akkana jedha, Yoo ati deebi’te, anis si deebisee nan dhaaba, atis fuula koo dura ni dhaabbatta; yoo ati wanta qaalii ta’e wanta xuraa’aa keessaa baafte, akka afaan koo in taata; isaan gara keetti haa deebi’an; ati garuu gara isaanii hin deebi’in. Anis saba kanaaf si dallaa sibiila diimaa cimaa godha; isaan sitti in lolu, garuu sitti hin mo’an; ani si oolchuufii si baasuuf sii wajjinan jiraatii, jedhu Waaqayyo. Anis harka warra hamootaa keessaa si nan baasa, harka warra sodaachisoo keessaa si nan furas. Ermiyaas 15:16–21.

Yeroo raawwatamuun raajii yeroo kan lammaffaa Woe, jechuunis Hagayya 11, 1840, ergamaan jabaan Mul’ata boqonnaa kudhanii keessatti argamu kitaaba xinnaa harka isaa keessatti banamee qabatee bu’e; Yohaannis immoo dhaqee kitaaba sana fudhatee akka nyaatu itti himame. Ermiyaas namoota yeroo seenaa sanaa keessatti kitaaba xinnaa sana nyaatan bakka bu’a; dubbiin sunis akka dammaa mi’aawaa ture, sababiin isaas inni “gammachuu fi ilillee garaa” isaa ture. Garuu “harka” Waaqayyoo irraa kan ka’e Ermiyaas “dheekkamsaan” “guutame”; inni “madaa’e,” “dhukkuba bara baraa” keessas ture. “Harka” Waaqayyoo irraa kan ka’e Ermiyaas, Waaqayyo Ermiyaasitti “akka sobduu tokkootti,” fi akka “bishaan hin milkoofneetti” ta’ee jira jedhee yaade. Gooftaan dogoggora lakkoofsota chaartii 1843 keessaa muraasa irratti “harka” isaa qabee ture.

Ermiyaan abdii jalqabaa Miilerootaa bakka bu’a, yeroo mul’anni Habaaquuq turutti. Warra Ermiyaan bakka bu’eef, ergaan akka “bokkaa”tti ibsame sun kufee fakkaate. Garuu Habaaquuq, “mul’anni sun yeroo murtaa’eef ammas jira; dhuma irratti ni dubbata, sobas hin ta’u; yoo ture illee isa eegi; inni dhugumaan ni dhufa, hin turus” jedhee ture. Ermiyaan Waaqayyo sobee yaadee, ergaan (bokkaan) kufee akka ta’e yaade; garuu inni tures malee hin kufne.

Sana booddee Waaqayyos Ermiyaasiin akkana jedhee ajaje: “Ati yoo deebi’te, anis si deebisee nan fida; ati fuula koo dura ni dhaabbatta; yoo ati isa gatii guddaa qabu isa gad irraa baasite, akka afaan koo taata; isaan gara keetti haa deebi’an; ati garuu gara isaanii hin deebi’in.” Achi booddee abdii kutannaa sanaa keessatti Ermiyaas saba Waaqayyoo warra tajaajila Gooftaa duraanitti deebi’uu fi abdii kutannaa yeroo ergaan sun kufee fakkaatetti uumame of irraa haquu qaban bakka bu’a. Ermiyaas yoo ulaagaalee murtaa’an sana guute, Waaqayyo afaan dubbataa Isaa akka ta’u isaaf ni eyyama.

Caalaatti barumsa keenyaaf yeroo ammaa kana keessatti isa caalaa barbaachisaa taʼe, waan Waaqayyo waaʼee “walgaʼii qoositootaa” kan abdii kutannaa isaa irratti “gammadaa” turan ilaalchisee Ermiyaasiinitti dubbate dha. Inni, qoositoonni sun gara Ermiyaasitti deebiʼuu akka dandaʼan, garuu inni matumaa gara isaanii deebiʼuu akka hin qabne Ermiyaasiinitti hime. Ermiyaas warra Protestaantota, warra yeroo sana gara marfamuu Kaatoolikummaa deebiʼuu filatanii intallan Baabilon, raajota sobaa Baʼaal fi Ashtaarot taʼan sana dura dhaabatan bakka buʼe. Ermiyaas raajii Yihuudaa isa sarara raajii keessatti bakka walfakkaatu sanatti jalqaba mootummaa kaabaa irratti sirna waaqeffannaa sobaa Yerobiʼaam ifatee komate bakka buʼe; kanaanis dhuma seenaa mootummaa kaabaa irratti sirna waaqeffannaa sobaa fakkii Kaatoolikummaa taʼe tokkoo seensifamuu agarsiise. Yommuu Yerobiʼaam waliigaltee dhaabuuf dhiheesse, raajiin sun Yerobiʼaamitti akka hin nyaanne, akka hin dhugne, yookaan karaa inni itti dhufe sanaan akka hin deebine itti hime.

> Achiis Waaqaa sanaan, “Gara mana koo kottu, of haaromsadhu; anis gatii siif nan kenna” jedhe. Namichis Waaqaa mootichaanaan, “Ati yoo walakkaa mana keetii illee naa kennite, ani si wajjin ol hin seenu; iddoo kanaattis buddeena hin nyaadhu yookaan bishaan hin dhugu; sababiin isaas dubbii Waaqayyootiinin akkanatti natti ajajameera: ‘Buddeena hin nyaatin, bishaanis hin dhugin, karaa itti dhufte sanaanis deebiʼii hin galu’ jedhee.” 1 Mootota 13:7–9.

Ibsi raajii Yihudaa seenaan Eliyaas keessatti hojii raajota sobaa Ba’aalii fi Ashteroot wajjin wal simata. Dhugumatti, seenaa Miileroototaa seenaa Eliyaasii dha; Miiler Eliyaas tureetii. Seenicha Eliyaas keessatti, raajonni Ba’aalii fi Ashteroot shubbisa gowwoomsaa raawwatan; kunis yeroo ibiddi Waaqa irraa bu’ee aarsaa Eliyaas nyaatetti gowwummaa ta’uun ifa ba’e; kanaanis seenaa Miileroototaa keessatti iyya halkan keessaa keessatti dhangala’iinsa Hafuura Qulqulluu fakkeenyaan agarsiise. Walitti bu’iinsi seenaa sanaa walitti bu’iinsa Eliyaas isa lammaffaa kan ture, Yohannis Cuuphaadha; kunis yeroo intalli Herodiyaadis (Saalomeen) shubbisa gowwoomsaa raawwattetti ta’e. Herodiyaadis Iizaabeliin fakkeeffamte; Iizaabel immoo mallattoo waldaa Kaatolikii ti.

Bara 1844 keessatti waldoonni Pirootestaantii Saalomii, intala Herodiyaas (Iizeebel) taʼan. Shubbisa gowwoomsaa keessatti Herod mootummaa isaa keessaa walakkaa waadaa galeef, kanaas guyyaa dhaloota isaa irratti godhe; kanaanis guyyoota dhumaa keessatti mootota kudhan, warra Ahaabidhaan fakkeenfaman (mootii mootummaa kaabaa kudhan sanaa), mootummaa isaanii paaphaasummaadhaaf (Iizeebel) kennuuf walii galan argisiisa. “Mootummaa kee keessaa walakkaa kennuu” jechuun mallattoo konfedereeshinii ti; raajichi Yihudaa irraa dhufes Yerobiʼaamitti ifatti ibsaa ture akka inni mootummaa gantuu wajjin yeroo kamiyyuu michooma hin ijaarranne yookaan sirna waaqeffannaa sobaa isaa hin deeggarre.

Kunis waan Waaqayyo Yeremiyaasiinis dubbate yeroo inni “walga’ii qoosaa namootaa” (Pirotestaantizimii gantuu) gara Yeremiyaasitti deebi’uu akka danda’u, garuu Yeremiyaas gara isaaniitti matumaa deebi’uu akka hin qabne, yookaan karaa inni itti dhufe sanaan akka hin deebine jedhetti. Haa ta’u malee, raajiin Yihudaa sun waanuma sana godhe; hojii isaaf kenname xumuruun isaa dura—gara Yihudaatti deebi’uu isaa dura—raajii sobduu fi kijibaan gowwoome.

> Ammas raajichi dulloomtichi tokko Beetel keessa jiraachaa ture; ilmaan isaas dhufanii hojiiwwan namichi Waaqaa gaafas Beetel keessatti hojjete hundumaa isaaf himan; dubbiiwwan inni mootichaatti dubbates abbaa isaaniitti ni himan. Abbaan isaanii immoo, “Karaa kamiin deeme?” jedheen isaan gaafate. Ilmaan isaa namichi Waaqaa inni Yihudaadhaa dhufe karaa kamiin akka deeme arganii turan. Innis ilmaan isaatiin, “Harree naaf qopheessaa” jedhe. Isaanis harree isaaf qopheessan; innis irra taa’ee yaabee, namicha Waaqaa duukaa bu’e; muka qilxuu tokko jala taa’ee utuu jiruus isa argate. Innis, “Ati namicha Waaqaa isa Yihudaadhaa dhufe sanaa?” jedheen isa gaafate. Innis, “Eeyyee, anuma” jedhe. Achi irratti inni, “Gara mana koo kottu, buddeenas nyaadhu” jedheen isa waame. Inni garuu, “Ani si wajjin deebi’ee dhufuu hin danda’u, si wajjinis ol seenee hin galu; iddooma kanaattis si wajjin buddeena hin nyaadhu, bishaanis hin dhugu. Sababiin isaa dubbii Waaqayyootiin akkana naan jedhameera: ‘Achitti buddeena hin nyaatin, bishaanis hin dhugin; karaa ati itti dhufte sanaanis hin deebi’in’ ” jedheen deebise. Inni immoo, “Aniis akka keetti raajiidha; ergamaan Waaqayyoo immoo dubbii Waaqayyootiin akkana naan jedhe: ‘Inni buddeena akka nyaatuu fi bishaan akka dhuguuf gara mana keetiitti isa deebisi’ ” jedheen isaaf jedhe. Garuu inni soba isa irratti dubbate. Kanaafuu innis isaa wajjin deebi’ee mana isaa keessatti buddeena ni nyaate, bishaanis ni dhuge. Yommuu isaan maaddii irra taa’anii turanitti, dubbiin Waaqayyoo gara raajicha isa deebisee fide sanaa dhufe. Innis namicha Waaqaa isa Yihudaadhaa dhufetti sagalee guddaadhaan akkana jedhee waame: “Waaqayyo akkana jedha: Ati afaan Waaqayyoo diddee, ajaja Waaqayyo Waaqni kee siif kenne hin eegne; garuu deebitee dhuftee, iddoo Waaqayyo sitti, ‘Achitti buddeena hin nyaatin, bishaanis hin dhugin’ jedhetti buddeena nyaattee bishaan dhugde; kanaafuu reeffi kee gara awwaala abbootii keetii hin dhufu.”

> Ergaa inni buddeen nyaatee, erga dhugees booddee, nama sanaaf jechuunis raajicha inni deebisee fideef harree isaa fe’achiise. Inni immoo yeroo deemu, leenci tokko karaa irratti isa argatee isa ajjeese; reeffi isaas karaa irratti gatamee ture, harreenis isa bira dhaabatee ture, leencichis akkasuma reeffa sana bira dhaabatee ture. Kunoo, namoonni achiin darban reeffi karaa irratti gatamee jiru sana, leencichi immoo reeffa sana bira dhaabatee jiru argan; isaanis gara magaalaa raajichi dulloome sun keessa jiraatutti dhufanii oduu kana himan. Raajichi isa karaa irraa deebisee fide sunis yeroo waan kana dhaga’e, “Kun nama Waaqayyoo ti; inni dubbii Waaqayyootiif ajajamuu dide; kanaaf Waaqayyo akka dubbii isaa isaatti, isaaf dubbate sanaa wajjin wal simuuf, leencichaaf dabarsee kenne; leencichis isa cicciree ajjeese” jedhe. Innis ilmaan isaatti dubbatee, “Harree naa fe’achiisaa” jedhe. Isaanis isaaf fe’achiisan. Innis dhaqee reeffi isaa karaa irratti gatamee jiru, harreenii fi leencichi immoo reeffa sana bira dhaabatanii jiran argate; leencichi reeffa sana hin nyaanne, harree sanas hin ciccirre. Raajichis reeffa nama Waaqayyoo sana kaasee harree irra kaa’ee deebisee fide; raajichi dulloome sunis isaaf boo’uu fi isa awwaaluuf gara magaalaatti dhufe. Innis reeffa isaa keessatti boolla awwaalchaa mataa isaa keessa kaa’e; isaanis isa irratti boo’anii, “Yaa obboleessa koo!” jedhan. Erga inni isa awwaalee booddee, ilmaan isaatti dubbatee, “Yeroo ani du’u, iddoo awwaalchaa namni Waaqayyoo keessatti awwaalame sana keessatti na awwaalaa; lafee koo cina lafee isaa kaa’aa. Sababii dubbii inni dubbii Waaqayyootiin iddoo aarsaa Beet’elitti argamu irratti, akkasumas manneen iddoo sagadaa olka’oo magaalaalee Samaariyaa keessa jiran hundumaa irratti labsaa ture sun, dhugumaan ni raawwatama” jedhe. 1 Mootota 13:11–32.

Barumsa kana barruu itti aanu keessatti ni itti fufna.

> “Yeroo humni Waaqayyoo dhugaan maal akka taʼe irratti dhugaa baʼu, dhugaan sun bara baraan akka dhugaatti dhaabbachuu qaba. Yaadota boodaa ifa Waaqayyo kenne faallessan fudhatamuun hin dandaʼamu. Namoonni kaʼanii hiika Macaafa Qulqulluu isaanii biratti dhugaa taʼe qaban ni jiraatu, garuu inni sun dhugaa miti. Dhugaa yeroo kanaaf taʼu Waaqayyo akka buʼuura amantii keenyaatti nuu kenneera. Inni ofii isaatii dhugaan maal akka taʼe nu barsiiseera. Namni tokko ni kaʼa; achiis kan biraan immoo ifa haaraa jedhuun ni kaʼa; ifni sun garuu ifa Waaqayyo agarsiisummaa Hafuura isaa Qulqulluu jalatti kenne faallessa. Namoonni muraasni yeroo ammaa iyyuu lubbuun jiran, muuxannoo dhugaan kun hundeeffamu keessatti argame keessa darbanii jiru. Waaqayyo gaarummaadhaan lubbuu isaanii oolcheera; isaanis akkuma Yohaannis ergamaan hamma xumura jireenya isaatti muuxannoo keessa darbe irra deebiʼanii dubbatuutti, muuxannoo isaan keessa darbanii jiran irra deebiʼanii, irra deebiʼanii hamma xumura jireenya isaanii dubbatu. Warri alaabaa baatan kan duʼaan kufan immoo maxxansa irra deebiʼamee baʼu hojii isaanii irraa ni dubbatu. Ani akka kanaan sagaleen isaanii dhagaʼamu nan barsiifameera. Isaan dhugaan yeroo kanaaf taʼe maal akka of keessatti qabatu irratti dhugaa baʼuu qabu.”

> “Nuyi dubbii warra ergaa qabxiilee addaa amantii keenyaan wal mormu fidee dhufan irraa fudhachuu hin qabnu. Isaan walitti tuullaa Guddaa Caaffata Qulqullaa’oo walitti qabu; yaad-rimeewwan ofii isaanii mirkaneessuufis akka ragaa ta’utti isaanitti naannoo isaanii tuulu. Kun waggoota shantaman darban keessatti yeroo irra deddeebi’amee raawwatameera. Caaffanni Qulqullaa’oon Dubbiin Waaqayyoo ta’ee kabajamuu kan qabu ta’us, hojii irra oolmaan isaa, yoo hojii irra oolmaan akkanaa kun utubaa tokko bu’uura Waaqayyo waggoota shantaman kana deggeree ture irraa sochoosuu danda’e, dogoggora guddaadha. Inni hojii irra oolmaa akkanaa godhu, agarsiisa dinqisiisaa Hafuura Qulqulluu isa ergaawwan darban saba Waaqayyoo bira ga’anitti humnaa fi jabaatinaa kenne hin beeku.”

> “Ragaan G’n dhiheessi inni fidu amanamaa miti. Yoo fudhataman, isaan amantii saba Waaqayyoo dhugaa isa nu waan taanee nu godhe irratti qaban ni balleessu.

> “Mata-dureen kan dhimmicha irratti murtaa’oo taʼuu qabna; sababiin isaas qodobbiiwwan inni Caaffata Qulqullaa’oodhaan mirkaneessuuf yaalu, sirrii miti. Isaan kun muuxannoo darbe kan saba Waaqayyoo dogoggora akka ture hin mirkaneessan. Nuti dhugaa qabna turre; ergamoota Waaqayyootiin qajeelfamne turre. Dhiheessi gaaffii mana qulqullummaa hafuuraa qajeelfama Hafuura Qulqulluutiin kenname ture. Namni hundinuu waa’ee amaloota amantii keenya keessatti isa keessatti qooda hin fudhanne ilaalchisee callisuu qabaachuun waan sirrii ta’eedha. Waaqayyo ofii Isaa wajjin gonkumaa wal hin faallessu. Yoo waan dhugaa hin ta’in irratti akka dhugaa ba’uuf dirqisiifaman, ragaan Caaffata Qulqullaa’oo dogoggoraan hojii irra oola. Inni tokkoo fi ammas inni biraan ni ka’u; isaanis ifa guddaa fakkaatu fidanii, dubbii isaanii ni dhiyeessu. Garuu nu daangaa durii irra ni dhaabanna. [1 Yohannis 1:1–10 quoted.]

> “Ani akka jedhu nan ajajameera: yeroo kanaaf akka mijatutti dubbii kana fayyadamuu dandeenya; yeroo cubbuun maqaa ishee sirriitiin waamamtu amma gaʼeeraatii. Namoota hin geeddaramne, warra ulfina ofii isaanii barbaadan, hojii keenya keessatti gufachiifamna. Isaan yaad-rimeewwan haaraa madda isaanii taʼanii yaadaman barbaadu; isaanis yaad-rimeewwan sana dhugaa taʼuu isaanii dubbachaa dhiheessu. Garuu yoo yaad-rimeewwan kun fudhataman, dhugaa waggoota shantama darbaniif Waaqayyo saba Isaaaf kennaa ture, Hafuura Qulqulluutiin mulʼachuu isaatiin jabeessee mirkaneessaa ture, ganuutti ni geessu.” Selected Messages, book 1, 161.

Back to Articles