Article

# Seenaa Dhoksaa Keeyyata Afurtamaa — Tokkoffaa

Banaa Raajii Mul’isuu: Guyyoota Dhumaa, Leenca Yihudaa, fi Sochiiwwan Dhumaa Mul’ataa keessaa

Author

Jeff Pippenger

Published

September 6, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

ᱨᱮᱵᱮᱞᱮᱥᱚᱱ ᱫᱷᱟᱨᱟ ᱯᱟᱸᱪ ᱨᱮ, ᱡᱩᱫᱟ ᱠᱷᱚᱱᱫᱚᱱ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱥᱤᱝᱦᱟ ᱠᱨᱤᱥᱴ ᱟᱜ ᱚᱱᱟ ᱥᱛᱷᱟᱱ ᱠᱚ ᱫᱚᱨᱥᱟᱭᱟ ᱡᱮ ᱩᱱᱤᱭᱟᱹ ᱜᱚᱱᱮ ᱡᱤᱛᱠᱟᱹᱨ ᱟᱠᱟᱫᱟ ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱩᱱᱤᱭᱟᱹ ᱤᱪᱪᱷᱟ ᱟᱱᱩᱥᱟᱨ ᱤᱥᱚᱨ ᱟᱜ ᱵᱟᱹᱭᱲᱤ ᱥᱤᱞ ᱟᱨ ᱚᱱᱥᱤᱞ ᱠᱚ ᱥᱟᱫᱷᱤᱭᱟ. 1989 ᱥᱟᱞ ᱨᱮ, 1863 ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱵᱤᱫᱽᱨᱚᱦ ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱢᱤᱫ ᱥᱚ ᱵᱟᱨ ᱡᱮᱞ ᱴᱩᱨᱩᱭ ᱥᱟᱞ ᱛᱟᱭᱚᱢ, ᱡᱩᱫᱟ ᱠᱷᱚᱱᱫᱚᱱ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱥᱤᱝᱦᱟ ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ ᱫᱷᱟᱨᱟ ᱮᱜᱟᱨᱚ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱪᱟᱵᱟ ᱴᱩᱨᱩᱭ ᱯᱚᱫᱚᱱ ᱚᱱᱥᱤᱞ ᱠᱮᱫᱟ। ᱚᱱᱟ ᱯᱚᱫᱚᱱᱠᱚ 1798 ᱨᱮ ᱯᱟᱯᱟᱥᱤ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱢᱟᱨᱟᱝᱼᱞᱟᱦᱟ ᱠᱷᱟᱛᱟ ᱠᱷᱚᱱ ᱮᱦᱚᱵᱟᱜᱼᱟ, ᱟᱨ ᱩᱱᱟᱠᱚ ᱚᱱᱟ ᱥᱟᱠᱷᱤ ᱢᱮᱛᱟᱭᱟ ᱡᱮ ᱯᱟᱯᱟᱞ ᱠᱷᱟᱛᱟ ᱪᱮᱫ ᱞᱮᱠᱟ ᱵᱮᱥ ᱦᱚᱪᱚᱜᱼᱟ, ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱨᱮ ᱛᱟᱞᱟᱛᱮ ᱯᱟᱯᱟᱥᱤ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱪᱟᱵᱟ ᱢᱟᱨᱟᱝᱼᱞᱟᱦᱟ ᱠᱷᱟᱛᱟ ᱥᱟᱱᱟᱢ ᱛᱮᱦᱮᱸ ᱟᱨᱦᱚᱸ ᱞᱮᱫᱟ। ᱚᱱᱟ ᱯᱚᱫᱚᱱᱠᱚ ᱡᱮᱠᱟ ᱮᱦᱚᱵᱟᱜᱼᱟ, ᱚᱱᱠᱟᱜᱼᱮ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫᱼᱟ—ᱯᱟᱯᱟᱞ ᱨᱚᱢ ᱨᱮᱱᱟᱜ ᱵᱤᱪᱟᱨ ᱥᱟᱶᱛᱮ।

Lakkoofsota jahan sun fayyina madaan duʼaa pappaasummaa ibsu; akkasumas tokkummaan harka sadiin ijaarame kan jawwee, bineensaa fi raajii sobaa addunyaa gara Armaagedonitti akkamitti geessu ibsu; Armaagedonis lakkoofsa afurtama shan keessatti “galaanota gidduu fi tulluu qulqulluu ulfina qabeessa sana gidduutti” jedhamee ibsameera.

አልፋና ኦሜጋ ክርስቶስ ፍጻሜውን በመጀመሪያው ሁልጊዜ የሚያሳይ ባሕርዩን ይወክላል። የአንድ መቶ አርባ አራት ሺህ የማሻሻያ እንቅስቃሴ የሦስተኛው መልአክ እንቅስቃሴ ነው፤ ይህም በመጀመሪያው በቅድሚያ የተመሰለ የመጨረሻው እንቅስቃሴ ነው፥ ያ መጀመሪያውም የመጀመሪያና የሁለተኛ መላእክት የሚለራዊያን እንቅስቃሴ ነበር። የሚለራዊያን እንቅስቃሴ በ1798 በዘመኑ መጨረሻ ጀመረ፤ ይህም የዳንኤል አሥራ አንድ የመጨረሻ ስድስት ቁጥሮች የሚጀምሩበት ነው፤ እንቅስቃሴውም በጥቅምት 22 ቀን 1844 ፍርድ በተከፈተ ጊዜ ተፈጸመ። የአንድ መቶ አርባ አራት ሺህ እንቅስቃሴ ደግሞ በአሜሪካ ዩናይትድ ስቴትስ የእሁድ ሕግ ላይ ያበቃል።

Jalqaba sochii yeroo dhumaa bara 1989tti, Leenci sanyii Yihudaa lakkoofsa jaha isa dhumaa Daani’el boqonnaa kudha tokkoo bane; akkasumas xumura sochichaa irratti, seera Dilbataa dura xiqqoo, inni seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaffaa Daani’el boqonnaa kudha tokkoo ni bana. Ibsi Obboleettii White waa’ee kutaa Daani’el keessaa kan banamu irratti kennite banamuu bara 1989tti ta’e ni ilaallata; akkasumas banamuu ji’a Adoolessa bara 2023 irraa eegale illee ni ilaallata.

> “Kitaabni chaappaan cufamee ture sun kitaaba Mul’ataa miti, garuu kutaa raajii Daani’el keessaa isa bara mootummaa dhumaa wajjin wal qabatu ture. Caaffanni akkana jedha, ‘Ati garuu yaa Daani’el, dubbiiwwan kana cufi, kitaabichaas hamma yeroo dhumaatti chaappessi; namoonni baay’een asii fi achi ni deddeebi’u, beekumsi immoo ni baay’ata’ (Daani’el 12:4). Yeroo kitaabichi banametti, labsichi, ‘Yeroon si’achi hin turu’ jedhamee labsame. (Mul’ata 10:6 ilaali.) Kitaabni Daani’el amma chaappaa irraa hiikameera; mul’anni Kiristoos Yohaannisitti kenne immoo jiraattota lafaa hundumaatti ni dhufa. Dabalamuu beekumsaan sabni tokko guyyoota mootummaa dhumaa keessatti dhaabbachuuf qophaa’uu qaba. . . .”

> “Ergaa ergamaa jalqabaatti namoonni Waaqayyoon, Uumaa keenya, isa biyya lafaa fi wantoota isa keessa jiran hundumaa uume waaqeffachuuf waamamu. Isaan dhaabbata paaphaasii tokkoof ulfina kennanii jiru; seera Yihowaa humna hin qabne taasisaa jiru; garuu dhimma kana irratti beekumsi dabalaa dhufuuf jira.” Selected Messages, book 2, 105, 106.

Kutaan macaafa Daani’el keessaa kan bara dhumaa wajjin bara 1989 walqabatu, lakkoobsa ja’a xumuraa boqonnaa kudha tokko ture; akkasumas yeroo sochiin nama dhibba afurtamii afur kuma tokkoo fi afurtamii afur xumura sochii isaanii ga’u, kutaan macaafa Daani’el keessaa kan banamu seenaa dhokataa lakkoobsa afurtamaa ti; inniis seenaa bara 1989 irraa eegalee hamma seera Dilbataa Ameerikaa keessatti baafamutti argisiisa. Seenaa dhokataan lakkoobsa afurtamaa seenaa nama dhibba afurtamii afur kuma tokkoo fi afurtamii afur ti. Raajonni hundinuu yeroo sanaaf dhugaa ba’u.

Keewwata sanatti keessatti, dabalataan beekumsaa “kan guyyoota dhumaa keessatti uummata dhaabachuuf qopheessu” jedhamee ibsame, bara 1989 keessatti lakkoofsa jahan dhumaa hiikamuu isaanii bakka bu’a; akkasumas, seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa hiikamuu isaa illee bakka bu’a. Seenaa lamaan keessatti kaka’umsi humna paaphaasii fi seera Dilbataa irratti dabalataan beekumsaa akka jiru ni adda baasa. Sochii namoota dhibba afurtamii afur kuma keessaa jalqabaa fi xumura isaa lamaan keessatti, dabalataan beekumsaa adeemsa qormaataa sadarkaa sadii kan Daani’el boqonnaa kudha lamaan keessatti bakka buufame ni uuma.

> Innis akkas jedhe, Deemi’el ta’i: wantoonni kun hanga yeroo dhumaatti cufamanii chaappaa irratti maxxanfamanii jiru. Namoonni baay’een ni qulqulleeffamu, ni adii ta’u, ni qoramuu; hamoonni garuu hamminaan ni hojjetu; namoota hamo keessaa tokko illee hin hubatu; ogeeyyiin garuu ni hubatu. Deeni’el 12:9, 10.

Akkuma sochii fooyya'aa qulqulluu hunda keessatti, tarkaanfiiwwan sadii Daani'el “qulqulleeffaman, adii taʼan, qoramanii” jedhee ibse sun, mallattoo buʼuu fakkeenya waaqayyoo tokkoo ni agarsiisu; kana booddee qorannoon raajii hin milkoofne tokkoo ni dhufa; itti aansuun immoo qorannoon sadaffaan akka qorattoo litmus amala gareewwan lamaa, warra dabalata beekumsaa chaappaan irraa hiikame sana fudhatan yookaan didan irratti hundaaʼuun guddatan, mulʼisa. Jalqaba sochii namoota dhibba afurtamii afur kuma afurii keessatti, tarkaanfiiwwan sadan jechuun Fulbaana 11, 2001, isa booda Adoolessa 18, 2020, ergasii immoo seera Dilbataa turan. Dhumarratti immoo sochii sanaa isauma sana keessatti, tarkaanfiiwwan sadan jechuun Adoolessa 2023, dhufaatii ergaa Iyya Giddugaleessaa, fi seera Dilbataa dha.

Ergamaan Waaqayyoo akka dhaabatuuf qopheessu kan Adoolessa 2023 keessatti baname, sararoota dhugaa raajii hedduu of keessaa qaba; sararoota sana wajjinis lafeewwan du’an goggogan Hisqi’eel boqonnaa soddoma fi torba keessatti argamu ni dabalata. Hisqi’eel ergaa lama dhiheessa. Ergaan jalqabaa lafeewwan walitti deebisa; garuu Israa’el akka loltoota jabaa ta’anii miilla isaanii irratti dhaabatanitti kan ta’e ergaa lammaffaa qofaan ture. Dhugaa baatonni lamaan Mul’ata Yohaannis boqonnaa kudha tokko keessatti yeroo Hafuura Qulqulluudhaan guutamanitti ka’an.

> ᱟᱨ ᱯᱮ ᱫᱤᱱ ᱟᱨ ᱟᱫᱷᱟ ᱫᱤᱱ ᱯᱟᱨᱮ, ᱤᱥᱚᱨ ᱠᱷᱚᱱ ᱡᱤᱣᱤ ᱡᱤᱣᱤᱛ ᱟᱛᱢᱟ ᱩᱱᱠᱩᱨᱮ ᱥᱮᱱ ᱮᱱᱟ; ᱟᱨ ᱩᱱᱠᱩ ᱟᱯᱱᱟᱨ ᱡᱟᱸᱜ ᱨᱮ ᱛᱮᱸᱜᱚᱱ ᱮᱱᱟ; ᱟᱨ ᱡᱟᱦᱟᱸᱭ ᱩᱱᱠᱩᱠᱮ ᱧᱮᱞ ᱠᱮᱫᱟᱭ, ᱩᱱᱠᱩ ᱪᱮᱛᱟᱱᱨᱮ ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱵᱷᱚᱭ ᱩᱛᱟᱨ ᱮᱱᱟ। ᱯᱨᱚᱠᱟᱥᱤᱛ 11:11।

Hisqiʼeelis dhugumauma walfakkaataa barsiisa.

> Innis naan jedheen, Ilma namaa, miilla keetii irratti dhaabadhu, anis sitti nan dubbadha. Inni natti dubbachaa ture yeroo sana hafuurichi keessa koo seenee miilla koo irratti na dhaabe; anis isa natti dubbachaa ture sana nan dhaga’e. Hisqi’eel 2:1, 2

Yeroo Obboleettiin White, “beekumsi yommuu dabalaa deemuun, ummanni tokko guyyoota dhumaa keessatti dhaabachuuf qophaa’uu qaba” jettutti, daballi beekumsaa fakkeenya durboota kudhanii keessatti “zayita” jedhamee beekama; “zayitichi” immoo “ergaawwan Hafuura Waaqayyoo” kan agarsiisu ta’ee, akkasumas “Hafuura Qulqulluu” fi “amala” illee bakka bu’a.

Jiʼa Adoolessa 2023 fi seera Dilbataa dhiʼootti dhufu gidduutti dabalataan beekumsi argamu jira; innis saba Waaqayyoo gara jireenyaatti fida, isaanis ni kaʼu. Isaan kaʼuun isaanii “zayita” ergaa yeroo sana banamee isaanii qabaachuu isaanii bakka buʼa. Isaan yommuu Hafuurri Qulqulluun keessatti qodaa isaanii jiraatu ni kaʼu; akkasumas yommuu chaartaraan isaanii mallattoo Waaqayyootiif qophaaʼe ni kaʼu.

Tarkaan jalqabaa qorumsa isa ji’a Adoolessaa 2023 keessatti eegaleen booddee, yeroo kaadhimamtoonni sun dibata sana fudhachuu yookaan diduu danda’an ni dhufe. Warri isa fudhatan ni chaappaa’amu; achiis yeroo seerri Dilbataa dhufuuf dhihoo ta’utti akka alaabaa mallattoo ta’anii ol kaafamu. Warri dibata sana didan immoo dogoggora cimaa fudhatu.

Kaadhimamoonni sun baatii Adoolessaa 2023 keessa hirriba hafuuraa keessaa dammaqsaman; achiis, yeroo carraan isaanii dhuunfaa xumuramuun dura, adeemsa qormaata isaanii isa dhumaa wajjin walitti dhufan. Adeemsi qormaataa kun haala qormaata raajii fakkii bineensaa ijaaruu wajjin walqabatu keessatti kaaʼame; yeroo kaadhimamoonni sunuma deebiʼanii jiraachuu jalqabanii keessaa isaanii keessatti fakkii Kiristoos uumuu qaban sanatti. Caasaan raajii keessatti qormaanni kun itti raawwatamuu qabu seenaa bara 1989 irraa kaasee hamma seera Dilbataatti dha. Kaadhimamoonni sun dammaquu dhabuu isaanii irraa kan kaʼe, Gooftaan barsiisa sobaa akka seenu ni eeyyame.

> “Waaqayyo saba Isaa ni kaasa; yoo karaa biraatiin hin milkoofne, barsiisota sobaa isaan gidduutti ni seenu; isaanis isaan ni calalu, qamadii irraa buqqee addaan baasuudhaan. Gooftaan warra dubbii Isaa amanan hundumaaf hirriba keessaa akka dammaqan waamicha ni dhiheessa. Ifni gatii guddaan, yeroo kanaaf mijatu, dhufeera. Inni kun dhugaa Macaafa Qulqulluu dha; balaa sirriitti nurratti dhiyaate argisiisa. Ifni kun akka nuti Caaffata Qulqullaa’oo cimnee qorannu, akkasumas dhaabbilee nuti qabnu qormaata baay’ee cimaa jalatti akka ilaallu nu geessisuu qaba. Waaqayyo dhugaan gama hundaanii fi dhaabbileen ishee hundinuu guutummaatti, obsaanis, kadhannaa fi soomanaan akka qoraman ni barbaada.” Testimonies, volume 5, 708.

Raajonni hundi raajota hundinuu bara dhumaa irratti dubbatu; kanaafuu bara dhumaa kana keessatti, Adoolessa 2023 keessa, Gooftaan saba Isaa “kakaasuuf” yaale, garuu carraan Isaa hin milkoofne; akkasumas inni akka akeekkachiisa xumura sanaa dhihaachuu isaa mul’isuutti, falmii jalqabaa waa’ee mallattoo Roomaa seenaa Advent keessatti uumame irra deebi’amee akka ta’u hayyame. Inni kana godhe, yeroo “ifni gatii guddaan” “dhufe, yeroo kanaaf kan ta’e” ture illee. Ifni Adoolessa 2023 keessa dhufe sun “dhugaa Macaafa Qulqulluu, balaa yeroo amma nu irratti dhihaatee jiru argisiisu” dha. Ifni sun “nuyi Caaffata Qulqullaa’oo irratti cimnee akka qorannu fi ejjennoowwan nuyi qabnu qorannaa baay’ee cimaa jalatti akka dhiheessinu” nu geessisuu qaba ture.

Seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa keessatti argamu, Daani’el boqonnaa kudha tokkoffaa lakkoofsota kudhan irraa hamma kudha shaniitti keessatti bakka bu’amee dhihaateera; sababiin isaas Alfaa fi Oomegaan xumura raajii isa dhumaa Daani’el, jalqabni isaa wajjin, ibsaniiru. Gammachuu dhabuu Adoolessa 18, 2020 dura, Seexanni lakkoofsota kudhan irraa hamma kudha shaniitti irratti burjaajii galchee ture; inni jalqabni boqonnaichaa furtuu xumura boqonnaichaa bakka buusu ta’uu waan beekeef. Achiis falmiin jalqabaa kan lakkoofsa kudha afurii keessaa ta’e seene.

> “Gowwaan guddaan hammeenyaa sanaan akka nu malaawwan isaa beeknu waan baayʼee sodaatu tokko illee hin jiru.” The Great Controversy, 516.

Yaaliiwwan hiikaafi kaayyoo lakkoofsaawwan sanaa waliin walitti makamanii jeequuuf yaaliin seexanaa godhame akka mul’isutti, isaan adeemsa qorumsa amma warra kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur keessaa ta’uuf kaadhimatan calalu keessatti kutaa barbaachisaa dha. Obboleettii Waayit seenaa Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti yeroo dhumaatiin dura, bara 1798tti raawwatameen bakka buufame, lakkoofsaawwan ja’an dhumaa keessatti irra deebi’ee mul’ata jedhee cimsitee ibsiti.

> “Yeroon itti dhabuuf yeroo hin qabnu. Yeroon rakkoof guutame fuuldura keenya jira. Addunyaan hafuura waraanaatiin ni jeeqamte. Yeroo gabaabaa keessatti haalawwan rakkinaa raajii keessatti dubbataman ni raawwatamu. Raajiin Daaniʼel boqonnaa kudha tokkeessa keessa jiru raawwii isaa guutuutti jechuun ni dandaʼama dhihaatee jira. Seenaa kana keessaa baayʼeen, raawwii raajii kanaatiin kan raawwatame, irra deebiʼamee ni taʼa.” Manuscript Releases, number 13, 394.

Ani seenaa lakkoofsoota tokko irraa hamma soddoma sagal keessatti bakka buufame hundi lakkoofsoota jaha dhumaa boqonnaa kana keessatti irra deebi’amee dhihaata jedheen falma. Akkasumas, seenaa guyyoota dhumaa, innis seenaa xumura firdii Onkoloolessa 22, 1844 jalqabee ta’e, yeroowwan raajii ijoo lamaatiin bakka buufame jedheen falma. Yeroon inni duraa firdii mana Waaqayyoo irratti raawwatamu bakka bu’a; sana booda immoo yeroo firdiin warra mana Waaqayyoo alaa jiranif raawwatamu ni hordofa. Yeroon inni duraa bara 1989 keessatti jalqabe; seera Dilbataa Ameerikaa keessatti baafamutti xumurama; kunis immoo jalqaba yeroo lammaffaa kan yeroo Miikaa’el ka’ee carraan qoramuu namootaa cufamutti xumuramu ni mallatteessa. Seenaa dhokataa lakkoofsa afurtis bara 1989 keessatti ni jalqaba; lakkoofsa afurtokko keessatti immoo ni xumurama; kunis seera Dilbataa Ameerikaa keessatti baafamudha.

Kun seenaa wal fakkaataa isa boqonnaa sana keessaa lakkoofsa kudhan irraa jalqabee hanga kudha shaniitti argamudha. Seenaa sun seenaa warra Millerii yeroo dhumaatii bara 1798 irraa jalqabee hamma murtiin Onkoloolessa 22, 1844 jalqabutti adeeme wajjin wal cina deema. Seenaan lameen sun seenaa raajii dhaloota Kiristoosiin jalqabee fannoo irratti xumurame wajjin wal cina deemu.

Seenaa bara 1989 irraa jalqabee jiru, yeroo qormaataa Adoolessa 11, 2001 irraa jalqabe of keessatti hammata; kunis yeroo qormaataa Hagayya 11, 1840 irraa jalqabeen akkasumas yeroo qormaataa cuupha Masiihitti jalqabeen fakkeenyaaf agarsiifameera. Ija bineensichaa uumamuun sararoota seenaa raajii hedduudhaan fakkeenyaaf agarsiifameera. Fakkeenyoota yeroo wal fakkaataa sana keessaa tokko, yeroo chaappaa namoota dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma sanaa, isa Adoolessa 11, 2001 irraa jalqabee seera Dilbataa yeroo dhiyootti dhufutti xumuramu dha. Seenaa dhokataan lakkoofsa afurtamaas, sarara Onkoloolessa 22, 1844 irraa hamma fincila 1863 tti jiru wajjin wal irra kaa’amuu ni danda’a.

በጥቅምቲ 22, 1844 እቲ ሳልሳይ መልኣኽ መጸ። ከም ምጽኣት ናይ ዝኾነ ትንቢታዊ መልኣኽ፡ ንሱ ክብላዕ ዘለዎ መልእኽቲ ነበሮ፤ ግና ከምኡ ኣይነበረን፤ እቲ ፊላዴልፍያዊ ሚለራዊ እምነት ናብ ሎዲቅያዊ ሚለራዊ እምነት ተለወጠ፣ ቅድሚ 1863፣ ብዕሊ ስም ሰብዓይ መዓልቲ ኣድቬንቲስት ምስ ወሰዱን ክሳዕ እዚ መዓልቲ ኣብ በረኻ ዓመፅ ክዘዋወሩ ምስ ጀመሩን። እቲ ታሪኽ ካብ 1844 ክሳዕ 1863 ነቶም ኣብ መንጎ እቶም ሚእቲ ኣርባዕተን ኣርባዕተ ሽሕን ክኾኑ ዝተጸውዑ ጥሪት ዝነጸጉ ይውክል። ንሳቶም ኣብ ምዕራፍ ዓሰርተ ክልተ ዘለዉ ረሲኣን ዳንኤል፣ ጉባኤ መላገጽቲ ኤርምያስ፣ ምኵራብ ሰይጣን ዮሃንስ፣ ከምኡውን ዓያሹ ድንግላት ማቴዎስ እዮም።

Ergaan akeekkachiisaa, Kristosiin akka “jibbinsa badiisaa, isa Daani’el raajichaatiin dubbatame” jedhamee bakka buufame, akeekkachiisa badiisaa fi bittinnaa’insa itti aanu dura dursee baqachuuf kennamedha. Bara 66 Dh.K.B. keessa, jeneraalli Roomaa Qeexiyoos kiristaanota bara Roomaa waaqeffannaa waaqolii sobaatiin guutamee ture sanaaf akeekkachiisa sana raawwate. Jaarraa jalqabaa keessa, ergamaan Phaawuloos kiristaanota bara Roomaa paaphaasummaa keessatti dhiphina fudhatanif akeekkachiisa isuma sana galmeesse. Akeekkachiisni warra Sanbata eegan magaalaawwan keessaa ba’anii baadiyyaa keessa akka jiraatan jedhu bara 1888 dhufe; waggaauma sanatti immoo Blair Bill, yaalii jalqabaa Dilbata akka Guyyaa Boqonnaa Biyyaalessaatti dhaabuuf taasifame, dhihaate. Blair Bill’n akeekkachiisa baqachuu ture; kunis ibsa Kristos jibbinsa badiisaa Daani’elitti maqaa dhahame sana raawwachuudhaan guutame.

Akkuma Cestius bara 66 B.K.ttiitti ta’e, Blair Billiinis eegumsa Waaqayyootiin irraa deebifame. 1888 bara Fulbaana 11, 2001 fakkeessa; obboleettiin White seenaa lamaan keessatti bu’uu ergamaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii ni mallattoo gooti. Akeekkachiifni guyyoota dhumaa keessatti magaalaawwan keessaa baqachuuf kennamu, bara Fulbaana 11, 2001 irraa kaasee hojii irra oole. Kanaafuu, Blair Bill bara 1888, Patriot Act bara 2001 fakkeesse. Ergamaan Fulbaana 11, 2001 irratti bu’e, ergaa akeekkachiisa isa dhumaa keeyyata sadii jalqabaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeet keessatti ni labsaa; ergaan akeekkachiisa isa dhumaa immoo ergaa ergamaa sadaffaatis ta’a, jechuunis ergaan ergamaa sadaffaan boqonnaa kudha afur keessatti bakka bu’ame ibsa dhugaa isa boqonnaa kudha saddeet keessatti argamu wajjin tokko ta’uu baatus. Sarara irratti sararaan, isaan ergaa akeekkachiisa tokkoo dha.

wanta badaa, isa Daanyel raajichi dubbate, mallattoo Kiristoos kennamee isa ummanni Isaa eegumsa isaanii argachuuf yommuu baqatan adda baasu ture. Inni ergaa akeekkachiisaa dha; kanaafuu, jechuunis, inni ergaa akeekkachiisaa isa dhumaa taʼuu qaba, jechuun isaa ergaa Mulʼata boqonnaa kudha afur keessatti akkasumas boqonnaa kudha saddeet keessatti bakka buufame irraa jechoota adda taʼaniin ibsamus. Seenaa Ermiyaas kudha shan lakkoofsa kudha jaha keessatti jalqabu, yeroo raajii ergaa akeekkachiisaa qorumsaatiif taʼe sanauma dha. Inni yeroo Ermiyaas Dubbii Waaqayyoo nyaatu jalqaba; kunis yeroo ergamaan gadi buʼu keessatti taʼa, akkuma inni yeroo gamoowwan gurguddoon Magaalaa New York jiganitti godhe sana.

Yommuu Ermiyaas, “Dubbiin kee argame; anis isaan nan nyaadhe; dubbiin kees gammachuu fi ilillee garaa koo naa taʼe,” jedhee labsu, inni boqonnaa jalqabaa keessatti qormaata nyaataa Daaniʼel irratti jalqabame bakka buʼa; akkasumas Yohaannis Mulʼata boqonnaa kudhan keessatti kitaabicha harka ergamaa keessaa fuudhee nyaatu bakka buʼa. Nyaachuun ergaa yeroo ergamaan dhufu jalqaba; yeroo ergamaan dhufus raajii qormaataa kan baname jira. Yeroo ergamaan dhufu yeroon qormaataa inni jalqabaa ni eegala; innis yeroo qormaataa inni lammaffaan eegaluutti ni xumurama; yeroo Miikaaʼel kaʼus yeroon qormaataa inni lammaffaan ni xumurama.

Yeroo ergamaan sun dhufu, roobni boodaa buʼuu jalqaba.

> “Roobni boodarraa inni dhumaa saba Waaqayyoo irratti ni bu’a. Ergamaan humna qabeessi tokko samii irraa ni bu’a; ulfinni isaas lafa guutuu ni ibsa.” Review and Herald, April 21, 1891.

Roobni inni boodni Yeremiyaas karaa durii irra deddeebiʼan ni argatu.

> Waaqayyo akkana jedha: Daandiiwwan irratti dhaabadhaa, ilaalaas; karaa durii sana gaafadhaa, karaan gaariin eessa akka jiru, isas keessa deddeebi’aa; lubbuu keessaniif boqonnaa ni argattu. Isaan garuu, “Nuti isa keessa hin deddeebinu” jedhan. Ammas eegdotas isin irratti kaa’eera, akkana jedhee, “Sagalee malakataa dhaga’aa.” Isaan garuu, “Nuti hin dhageenyu” jedhan. Ermiyaas 6:16, 17.

“Malakataa” warri “eegdonni” afuufan ergaan Laaʼodiiqeyaa ti; isa Jones fi Waggoner bara 1888 keessatti dhiheessan.

> Sagalee iyysi; hin qusatin; sagalee kee akka malakataa ol kaasi; saba koo irra-daddarbaa isaanii, mana Yaaqoobis cubbuu isaanii immoo itti mul’isi. Isaayaas 58:1.

Fulbaana 11, 2001 irraa jalqabee mallattoo nama kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii kaaʼuun jalqabame. Ergaan akeekkachiisaa gara Laaʼodiiqeyaatti labsame.

> “Ergaan A. T. Jones fi E. J. Waggoner nuu kenname nu Waaqayyo waldaa Laaʼodiqiyaa tiif kenne dha; namni dhugaa amanuu ofiin jedhu kam iyyuu taʼee garuu ifa Waaqayyo irraa kenname sana kan biraatti hin calaqqisiifne irratti wayyoo.” The 1888 Materials, 1053.

Akeekkachi Laaʼodiiqiyaadhaaf kenname sun sagalee malakata eegdotaa Ermiyaas kan waldaan Akeekkachiistota Guyyaa Torbaffaa Laaʼodiiqiyaa dhaggeeffachuu didduudha. Innis akeekkachiisa seerri Dilbataa dhihoo dhufu sana dura magaalaawwan irraa baqatanii qabeenya baadiyyaa keessa jiruitti baqachuudha.

Waan ani amma waa’ee sararoota raajii garaagaraa kanaa ibse, yaalii hubannaa keessan kakaasuuf, akkasumas waan ani barreessuuf jedhu dhugumaan akka qortan isin jajjabeessuuf godhame ture. Tarii amala fakkii bineensichaa keessaa isa hundumaa caalaa barbaachisaan, guyyoota dhumaa keessatti ijaaramoonni fakkii bineensichaafii fi kan bineensichaa lama jiraachuudha. Inni jalqabaa Ameerikaa keessatti, achiis booddee saboota addunyaa keessatti ta’a.

Amaloota raajii bineensichaa wajjin walqabatan raawwii sirrii taʼeen hojiirra oolchuuf barbaachisoo taʼan tokko tokko jiru; kunis yoo adeemsa qorannoo raajii fakkii Roomaa kanaa keessa darbuuf jirru taʼe. Qaamni lammaffaan barbaachisaan yeroo qorannoo fakkii bineensichaa keessaa tokko—kan dhugaa baatota hedduudhaan agarsiifamuu dandaʼu—yeroo mallatteeffamuu dhibba afurtamii afur kuma sanaa yeroo qorannoo fakkii bineensichaa keessatti Ameerikaa keessatti akka raawwatamu, akkasumas yeroo qorannoo fakkii bineensichaa saboota addunyaa keessatti taʼu sana keessatti ijoolleen Waaqayyoo kaan, yeroo seera Dilbataa sanaatti (321n bakka buʼame) ammallee Baabilon keessa jiran, gara horii isaatti akka walitti qabaman dha.

Fakkiin bineensichaa yeroo qorumsa addaa walitti hidhamiinsa qaban lama bakka bu’a; yeroo qorumsa lamaan sunis immoo walitti qabama isa dhumaa namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii Mul’ata boqonnaa torba keessatti ibsaman, sana booddee immoo tuuta guddaa boqonnaa sanuma keessatti dhufu bakka bu’u.

Yeroo seerri Dilbataa ba’u, Ameerikaan kutaa kudha tokkaffaa Mul’ata boqonnaa kudha sadi keessatti akka bineensa guddaa dubbatti. Achiis gara fuulduraatti deemtee saboota addunyaa hundumaa gowwoomsuuf baati; saboota sanaanis akka isaanis akkuma Ameerikaan yeroo sanatti gooteetti, fakkii bineensichaa addunyaa guutuu irratti dhaabamu akka tolchan itti himti. Yeroon seera Dilbataatiin jalqabu kun, kan seera Dilbataa Qonistaantinoos bara 321tiin bakka buufame, yeroo sabni dhumaa Romaa abbaa taayitaa Phaaphaasii duratti jilbeenfatuutti xumurama; achittis seerri Dilbataa bara 538 bakka buufama; sababiin isaas boqonnaa kudha sadii keessatti Ameerikaan fakkii bineensichaatti jireenya kennitee akka inni dubbatu gochuu dandaʼa. Yeroon kun seera Dilbataa bara 321tiin jalqaba; seera Dilbataa bara 538tiinis xumurama.

Bara 2001 keessa mootummaa Yunaayitid Isteetis Seera Patriot jedhamu seera akka ta’u “dubbate.”

Barreeffama itti aanu keessatti qorannaa kana itti fufna.

Back to Articles