Article

# Kitaaba Daani’el — Lakkoofsa Kudha Tokko

አብ ጨለማ ውስጥ የሚፈጸሙ ትንቢታዊ ፈተናዎች እና የምስሉ መነሣት

Author

Jeff Pippenger

Published

December 6, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Daani’el boqonnaan tokkoo ergaa ergamaa isa jalqabaatiif fakkeenya ta’a; boqonnaan lammataa immoo ergaa ergamaa isa lammaffaatiif fakkeenya ta’a. Mallattoo raajii keessatti, ergaan inni jalqabaa Waaqa sodaachuu dha; inni lammaffaan Waaqaaf ulfina kennuu dha; inni sadaffaanis yeroo firdichaa adda baasa. Utuu nuti kallattiidhaan boqonnaa lammaffaa Daani’el keessatti hin seenin dura, irra-deebiin xiqqoon barbaachisaa dha. Ergaan ergamaa isa lammaffaa inni guddaan kufaatii Baabilon adda baasa.

> Ergasii lammaffaan biraan ni duukaa buʼe; akkana jedhes: Baabilon, magaalattiin guddoon sun, kufteetti, kufteetti; isheen daadhii ejja ishee kan dheekkamsa qabu akka saboonni hundinuu dhugan gooteerti. Mul’ata Yohaannis 14:8.

Maleekaan inni lammaffaan kufaatii Baabilon akka inni “waini dheekkamsa ejja isheetiin saboota hundumaa dhugsiifte” godhee ibsa. Kufaatiin ishee, saboota hundumaa wajjin ejja raawwachuu isheetiif deebii dha. Ejji sun barsiisa sobaa isheetiin dhufa; innis “waini” jechuun fakkeenfamee dhihaata. Waldaan Kaatolikii barsiisota sobaa hedduudhaan ijaarameera; garuu barsiisi sobaa kufaatii ishee wajjin kallattiidhaan walqabatu, barsiisa sobaa “dheekkamsa” ishee uumu dha. Barsiisi sun walitti makamu mootummaa fi mootummaa amantii ti; hariiroo sana keessatti waldaan amantii to’annoo qabdi. Dheekkamsi Waldaa Kaatolikii, namoota isheen akka heretiksiiitti adda baaftu ari’uu ishee dha. Dheekkamsi ishee, mootota lafaa wajjin ejja raawwachuu isheetiin hojii irra oola. Isheen walitti hidhamiinsa fi to’annoo mootota lafaa irratti hin qabdu taanaan, namoota isheen akka heretiksiiitti murteessitu ari’uuf dandeettii hin qabdu turte. Kanaaf kufaatiin ishee inni lammaffaan, yeroo fuulduraatti isheen akkuma duraan gochaa turte sana mootummaa lafaa wajjin ejja raawwachuu isheetiin dheekkamsa ishee irra deebi’tee hojii irra oolchuu dandeessu agarsiisa. Mootonni lafaa soba ishee dhuguudhaan hariiroo seeraan alaa sana keessa seenu. Kufaatiin Baabilon yeroo xumuraatiif Mul’ata boqonnaa kudha saddeettffaatti labsama.

> Kana boodas waan kanaa booddee ergamaa biraa tokko samii irraa gad buʼaa jiru nan arge; inni aangoo guddaa qaba ture; laftis ulfina isaatiin ifte. Innis sagalee jabaa guddaadhaan iyyee, “Baabilon guddoon kufteerti, kufteerti; iddoo jireenyaa hafuurota hamootaa taateerti, qubannaa hafuura xuraaʼaa hundaati, mana hidhaa simbirroo xuraaʼaa fi jibbamaa hundaas taateerti. Sababni isaas saboonni hundinuu daadhii dheekkamsa sagaagalummaa ishee irraa dhuganiiru; moototni lafaas ishee wajjin sagaagalaniiru; daldaltoonni lafaas baayʼina qananii ishee irraa sooromaniiru” jedhe. Ani sagalee biraa samii irraa, “Yaa saba koo, cubbuu ishee keessatti akka hin hirmaannee fi dhaʼicha ishee irraas akka hin fudhanneef, ishee keessaa baʼaa. Cubbuun ishee hamma samii gaʼeeraatii, Waaqayyos hammina ishee yaadateera. Akkuma isheen isinif deebiste sana isheedhaaf deebisaa; akka hojii isheetti dachaa lama isheedhaaf kennaa; xoofoo isheen itti guutte keessatti isheedhaaf dachaa lama guutaa” jedhu nan dhagaʼe. Mulʼata 18:1–6.

Yeroon qorumsaa waldaa Kaatolikii bara 1798tti xumurame; garuu isheen yeroo dhihoo keessatti balaa seera Dilbataa dhufu keessatti, ari’atama isheen bara Dukkanaa keessatti raawwatte sana irra deebi’uun ni raawwatti.

> Garuu ani waan muraasa sitti nan qaba; sababni isaas, dubartittii Izebel jedhamtu, isheen ofiin, “Ani raajittii dha” jettee of waamtu, akka barsiiftuu fi tajaajiltoota koo sagaagalummaa akka godhanii fi wanta waaqolii tolfamooaf aarsaatti dhiʼaatan akka nyaatan gowwoomsitu ni eeyyamta. Ani sagaagalummaa ishee irraa akka qalbii jijjiirrattuuf yeroo isheedhaaf kenneera; isheen garuu qalbii jijjiirrachuu hin feene. Kunoo, ani ishee siree irra nan darba; warra ishee wajjin ejja godhanis, yoo hojii isaanii irraa qalbii jijjiirachuu baatan, rakkina guddaa keessa nan galcha. Mulʼata 2:20–22.

Isheen bara kuma dhibbaa lamaa fi jahaatama akka qalbii jijjiirrattu kennameef, isheen garuu didde. Waggoonni sadii fi walakkaa hongee kan gara Tulluu Qarmeloos geessan, Iizaabel akka qalbii jijjiirrattu isheetifis kennamee ture, isheen garuu isaas didde. Seera Dilbataa yeroo dhiyootti Ameerikaa keessatti dhufu sanatti, mootota biyya lafaa warra guyyoota dhumaa keessatti ishee wajjin ejja hafuuraa raawwatan keessaa inni jalqabaa Ameerikaa Dhaabbata; inni bineensa lafaa Mul’ata boqonnaa kudha sadii ti. Yeroo sanatti xoofoo yeroo qorumsaa isaa guuteera.

> “Sabni guddaa fi isa caalaa eebbifamte biyya lafaa irratti argamtu Ameerikaa Dhaabbata Tokkoomteedha. Kunuunsa araara qabeessa taʼeen biyya kana eegameera; eebba Waaqaa keessaa isa filatamaa taʼes ishee irratti dhangalaafameera. Asitti warri ariʼatamanii fi cunqurfamanii turan iddoo baqannaa argataniiru. Asitti amantiin Kiristaanaa qulqullina isaa keessatti barsiifameera. Uummanni kun ifa guddaa fi araara wal hin qixxaanne argataniiru. Garuu kennaawwan kanaaf deebiin isaanii galata dhabuudhaanii fi Waaqayyoon dagachuudha. Isa Daangaa Hin Qabne sun saboota wajjin herrega qaba; yakki isaaniis ifa isaan didanitti madaalama. Amma galmeen sodaachisaan biyya keenya irratti samii keessatti galmaaʼeera; garuu yakki safartuu hammina ishee guutu isa taʼu seera Waaqaa diiguudha.”

> “Seerota namoota namootaa fi ajajawwan Yihowaa gidduutti lolli guddaan isa dhumaa, falmii dhugaa fi dogoggoraa gidduutti jiru, ni dhufa. Amma garuu gara lola kanaa seenaa jirra,—lola waldoota amantii wal morkatan aangoo ol’aantummaa argachuuf wal falman gidduu osoo hin ta’in, amantii Macaafa Qulqulluu fi amantii durduriifi aadaa gidduu jiru. Falmii kana keessatti humnoonni dhugaa fi qajeelina irratti walitti hidhatanii ka’an amma hojii isaanii ciminaan hojjechaa jiru.” Spirit of Prophecy, volume 4, 398.

Seera Dilbataatti, mallattoon bineensaa dirqamaan raawwatama; kanaanis “seera Waaqayyoo diiguu” ta’a. Seera Dilbataa dura, fakkeenyi bineensaa Ameerikaa Tokkummaa keessatti uumama. Seerri Dilbataa yeroo murtaa’e tokko irratti dhufa; garuu uumamuun fakkeenya bineensaa yeroo dheeraa dha. Yeroon sun yeroo raajii isa Daani’el boqonnaa tokko keessatti waggoota torbaatama booji’amuu keessaa jireenya Daani’eltiin bakka buufame dha. Waggoonni torbaatamni sun Yehoyaaqiim irraa jalqaban; kunis ergaa jalqabaa Fulbaana 11, 2001 irratti humna argate yeroo ta’e bakka bu’a; akkasumas, akkuma “labsii” Qiirosiin bakka bu’etti, seera Waaqayyoo diiguu irratti xumuraman.

Seenaa bara torbaatama jireenya raajii Daani’el raajiiwwan sararoota hedduu kan mallatteessuudha. Inni yeroo cufiinsa namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afurii bakka bu’a. Inni adeemsa qormaataa sadarkaa sadii, kan ergamoota sadii Mul’ata boqonnaa kudha afur keessatti ibsame, akkasumas caasaa jecha Afaan Ibrootaa “dhugaa” bakka bu’a. Inni qulqulleessuu ilmaan Lewwii, kan ergamaa kakuu sanaan raawwatamu, bakka bu’a. Inni Kiristoos yeroo lama mana qulqullummaa qulqulleessuu isaatiin bakka bu’ameera. Inni gara-jabina irraa adeemsa apostaasii Yerusaalem keessaa itti fufee guddachaa deemu, Hisqi’el boqonnaawwan saddeet fi sagal keessatti ibsameen bakka bu’ameera. Akkasumas inni seenaa fakkeenyi bineensichaa Ameerikaa keessatti itti ijaaramu bakka bu’a.

fakkeenya bineensichaa immoo ejjennoo Izebeel Ahaab wajjin raawwatteen, ejjennoo Heroodis Heeroodiyaas wajjin raawwateen, jabbii warqee fincila Aroon keessaa, manneen waaqeffannaa sobaa lamaan Yerobiʼaam Beetʼeelii fi Daan keessatti dhaabeen, akkasumas seenaa Tulluu Qarmeloos keessatti raajota Baʼaalii fi raajota Ashtaartootiinis bakka buʼameera. Hiikni fakkeenya bineensichaa barreeffamoota Ellen White keessatti kenname tokkicha jechuun walitti hidhamiinsa mootummaa fi waldaa amantii ti; waldaan amantii hariiroo sana toʼachaa jirti. Dhimmi waldaan amantii mootummaa irratti mootummaa gochuu kun ijoon sanada qulqulluu, jechuunis Heera mootummaa Ameerikaa, irraa eeguuf qophaaʼe sanaati. Yeroo seerri Dilbataa yeroo dhihoo keessatti dhufu sanaan bineensi lafa irraa kaʼe qajeelfama mootummaa fi waldaa amantii addaan baasu sana dhiisu, tokkummaan mootummaa fi waldaa amantii guutame Ameerikaa keessatti ni raawwatama.

ካብ መስከረም 11, 2001 ክሳዕ እቲ ናይ ሰንበት ሕጊ ኣብ ኣመሪካ ዘሎ፡ ተማሃሮ ትንቢት ምቕማጥ ምስሊ እቲ ኣራዊት ብምልላይ ዝተመስረተ ርኡይ ፈተና ኣሎ። ሕጂ ኣብ መወዳእታ ናይቲ ሂደት በጺሕና ኣለና። ኣብ ሂደት ምቕማጥ ምስሊ እቲ ኣራዊት፡ ናብቲ ምሉእ ምዕባለ ኣብ እቲ ናይ ሰንበት ሕጊ ዝወስዱ ብዙሓት ንቅስቓሳት ኣለዉ፤ ኣብኡ ድማ ምልክት እቲ ኣራዊት ይግደድ። ፖለቲካዊ ንቅስቓሳት ኣለዉ፡ ሃይማኖታዊ ንቅስቓሳት ኣለዉ፡ ማሕበራዊ ንቅስቓሳት ኣለዉ፡ ፋይናንሳዊ ንቅስቓሳት ውን ኣለዉ። ኣብቲ ዝቕጽል ኣንቀጽ፡ ምስ ምቕማጥ ምስሊ እቲ ኣራዊት ተኣሳሲሮም ዝተጠቕሱ ፍጻመታት ኣስተውዕሉ።

> “Amma iyyuu qophiileen gara fuulduraatti adeemaa jiru, fi sochiiwwanis raawwatamaa jiru; kunis fakkeenya bineensichaatiif hojjetamuu irratti ni xumurama. Taateewwan seenaa lafa irratti ni dhufan; isaanis guyyoota dhumaa kanaaf raajii duraan dubbatame akka raawwatamu ni godhu” The Seventh-day Adventist Bible Commentary, volume 7, 976.

bifa bineensaa sanaa bineensichaa uumamuun qophii itti fufaa taʼe, kan “taateewwan” fi “sochiiwwan” of keessatti hammatu, isaan lamaanis baay’ina ibsaniin kan mul’atudha. Seenaa booji’amuu waggoota torbaatamaa Daani’eel keessatti bakka bu’ame Yehoyaaqiim irraa jalqabee, labsii Qiiroosiin xumurame. Yesuus xumura wanta tokkoo jalqaba wanta tokkootiin fakkeenya godhee ibsa; akkasumas “labsii” tokko jira, inni jalqaba yeroo waggoota raajii torbaatama Daani’eel fakkeessan bakka bu’a. “Labsiin” sun USA Patriot Act ture, kan ifatti haleellaa Islaamaa badiyyaa sadaffaa irratti hundaa’ee dhihaate. Garuu ajajawwan hojii raawwachiiftuu abbaa irree Abrahaam Liinkoln yeroo Lolaa Siviilii keessatti kenne, yookaan kan Fraankiliin Ruuzevelt yeroo Lolaa Addunyaa Lammaffaa keessatti kenne irraa adda taʼee, Patriot Act ammallee hojii irra jira, akkasumas akkuma diinummaan Islaama addunyaa waliin jiru dabalaa deemu, jabeeffamee cimsamuu isaa baay’ee hin oolu. Ajaajawwan hojii raawwachiiftuu yeroo Lolaa Siviilii fi yeroo Lolaa Addunyaa Lammaffaa lamaan isaanii iyyuu xumura diinummaatiin xumuraman; garuu diinummaan Islaama addunyaa waliin jiru xumura hin qabu, kanaa mannaa haleellaawwan shororkeessummaa addunyaa maratti dabalaa deemanutu jira.

Aadaa Dhihaa keessatti falaasamoonni seeraa ijoo lama jiru. Seera Ingilizii fi Seera Roomaa. Bu’uuri Seera Ingilizii nama tokko hamma yakkaan himatamee irratti mirkanaa’utti qulqulluu ta’uu isaa dha; bu’uuri Seera Roomaa immoo nama tokko hamma qulqullina isaa mirkaneeffatamutti yakka-qabeessa ta’uu isaa dha. Seerri USA Patriot Act fakkeenya beekamaa Seera Roomaa ti; innis Seera Ingilizii wajjin kallattiidhaan wal faallessa. Kun “taateewwan” keessaa tokko isa fakkii bineensaa ijaaruu keessatti fidamu dha. Yoo Ameerikaan fakkii Kaatolikii ta’uu qabdu ta’e, mallattoo bineensaa hojii irra oolchuun dura falaasamni amantaa fi siyaasaa Kaatolikii Ameerikaa keessatti dursee hundeeffamuu qaba.

> “Mata-dureen kun sammuu koo irratti of dhiibbaa jirti. Xiinxalaa; sababiin isaas kun dhimma baay’ee guddaa dha. Gareewwan lamaan kana keessaa kamitti bu’aa keenya ofii keenya walqabsiifna? Amma filannoo keenya gochaa jirra, yeroo dhihoottis isa Waaqayyoon tajaajilu fi isa isa hin tajaajille gidduu ni adda baafna. Boqonnaa afraffaa kan Milkiyaas dubbisi, irratti immoo of-eeggannoodhaan yaadi. Guyyaan Waaqayyoo nurratti dhihaateera. Addunyaan waldaa amantii geeddarteerti. Lamaan isaanii walii galaniiru, imaammata argaa gabaabaa irratti hojjechaa jirus. Pirootestaantonni seerota aangoo badaa ilma cubbuu sanaa deebisanii dhaabuuf, isa mana qulqullummaa Waaqayyoo keessa taa’ee ofii isaa Waaqayyo ta’uu agarsiisu sanaa, mootummaa biyya sanaa irratti hojjetu. Qajeelchitoonni Roomaa Kaatoolikii eegumsa fi tikfama mootummaa jala ni fudhatamu. Gantummaan mootummaa kun badii mootummaa saffisaan fida. Mormiin dhugaa Macaafa Qulqulluu warra seera Waaqayyoo akka seera jireenya isaanii hin godhatin biratti kana booda hin obbolfamu. Sana booda sagaleen awwaalchaa shahiidota keessaa ni dhaga’ama; lubbuuwwan Yohaannis dubbii Waaqayyootiif fi ragaa Yesuus Kiristoos isa isaan qabataniif ajjeefamanii arge sanaan bakka bu’anii; yeroo sana kadhannaan ijoollee Waaqayyoo warra dhugaa hunda keessaa ol ba’a, ‘Yaa Gooftaa, ati hojjechuuf yeroo ta’eera; isaan seera kee diiganiiru.’” General Conference Daily Bulletin, January 1, 1900.

Kutaan duraa darbe yeroo “qajeelfamoonni Kaatolikii Roomaa kun eegumsaa fi tiksaa Mootummaatiin jala ni galfamu” jedhee yeroo seerri Dilbataa ba’u agarsiisa. Seerri Dilbataa xumura yeroo fakkeenyaatiin agarsiifame kan Fulbaana 11, 2001 irraa jalqabeedha. Patriot Act jalqabarratti seera Dilbataa dhuma irratti dhufuuf fakkeenya ta’a. Taateewwan keessaa lama kan bifa bineensichaa ijaaruuf fidaman keessaa, inni tokko dhufaatii Waan Isa Sadaffaa ture; inni itti aanu immoo Patriot Act ture.

Bifa bineensaa uumamuun qormaata mootummaa bara baraa keenya murteessu taʼu dha, innis seera Dilbataa dura dhufa. Yeroo seerri Dilbataa baʼutti yeroo qoramuu keenya akka Adventistoota Guyyaa Torbaffaa ni cufama; achittis chaappaan mulʼatu ni maxxanfama, mallattoon ol ni kaafama. Bifa bineensaa uumamuun seera Dilbataa dura, chaappaa mulʼatu dura, akkasumas yeroo qoramuu cufamuu dura ni taʼa.

> “Gooftaan akka naaf mul’ise ifattiitti, fakkeenyi bineensichaa yeroo balballi araaraa cufamuu isaa dura ni ijaarama; sababni isaas, inni saba Waaqayyootiif qormaata guddaa ta’a; qormaata sanaanis hireen isaanii kan bara baraa murtaa’a. Dhaabbanni ati qabdu wal-faallessuuwwan baay’een walitti makamee kan jeequmsa guddaa qabu waan ta’eef, namoonni muraasni qofa gowwoomfamu.”

> “Mul’ata 13 keessatti dhimmonni kun ifatti dhiyaataniiru; [Mul’ata 13:11–17, caqasame].”

> “Kun qorumsa saba Waaqayyoo dura cufamanii mallatteeffaman qabaachuu qaban kana. Warri hundinuu seera Isaa eeganii amanamummaa isaanii Waaqayyoof mirkaneessan, akkasumas Sanbata sobaa tokko fudhachuu didan, alaabaa Gooftaa Waaqayyo Yehovaa jala hiriiru; isaanis mallattoo Waaqayyoo isa jiraataa ni fudhatu. Warri immoo dhugaa madda samii irraa dhufe dhiisanii Sanbata Dilbataa fudhatan, mallattoo bineensichaa ni fudhatu” Manuscript Releases, volume 15, 15.

“bifa bineensaa” uumamuuf yeroo kenname, booji’amuu waggoota torbaatama Daani’eel keessatti argameen bakka buufame. Daani’eel jalqaba qormaata Waaqayyoon sodaatuu keessa darbe; innis nyaata Waaqayyo qopheesse qofa nyaachuu filachuudhaan. Qormaanni jalqabaa Daani’eel qormaata nyaataa ture. Qormaanni isaa lammaffaan immoo qormaata mul’ataa ture; innis yeroo qormaataa guyyoota kudhanitti xumurame, yeroo nyaata Waaqayyoo nyaachaa turan, nyaata Baabilon irraa adda ta’een. Milkaa’inni nyaata sanaa bifa qaamaa Daani’eel keessatti mul’ate. Qormaanni lammaffaan qormaata mul’ataa dha. Qormaanni jalqabaa qormaata nyaataa dha. Daani’eel amantii isaa mul’ise, qormaata jalqabaas darbe; garuu qormaata lammaffaa keessatti, warra nyaata Baabilon nyaatan caalaa “furdaa fi bareedaa” ta’ee mul’achuu isaa dursanii arguuf hin danda’u ture. Yeroo hunda namoonni hedduun kan ajaa’ibsiisan fakkaatan ni jiru, garuu wanta xuraa’aa nyaatu; akkasumas warri dammaqinaan fooyya’iinsa fayyaa hordofan keessaa namoonni akka du’a deemaa jiran fakkaatan ni jiru.

Dandeettii fi amantii Daani’el qorannoon jalqabaa keessatti mul’iseetu isa qorannoo lammaffaa keessaa ceesisan, gatiin yeroo qorannoo lammaffaa sanaa garuu “dukkana” keessatti haguugamee ture. Warri Millerii kitaaba xinnoo sana Hagayya 11, 1840 nyaatan, sana booddee ergaan Iyya Waamicha Halkan Gidduu lafarratti akkuma dallaa galaanaa irra darbutti, labsii ergaa sanaatiin Waaqayyoon ulfeessan. Qorannoon lammaffaan qorannoo mul’ataa dha; innis dura qorannoo nyaataa jechuunis qabatamaa fi hafuuraa ta’een durfama, itti aansuunis qorannoo agarsiisa raajii ta’een hordofama. Qorannoon lammaffaan amantii qorannoo jalqabaa keessatti himame sana mul’ataadhaan agarsiisuu barbaada.

> Amantiinis waan abdachiifaman keessaa qabatama; wantoota hin mul’anneefis mirkaneessa dha. Isaan kanaan maanguddoonni dhugaa gaarii argatan. Ibroota 11:1, 2.

Daani’el boqonnaan lamaan qormaata mul’ataa dha; kunis qorumsa jalqabaa keessatti nyaanni filatame adeemsa qormaataa irratti hojiirra oolee yeroo dammaqinaan hojii irra oolfamu qofa milkaa’inaan raawwatama.

> Mul’anni sun yeroo murtaa’eef ta’a; dhuma irrattis ni dubbata, hin sobus; yoo turtes isa eeggadhu; inni dhugumaan ni dhufaatii, hin turu. Ilaa, lubbuun isaa kan of ol qabdu isa keessatti qajeelaa miti; qajeelaan garuu amantii isaatiin ni jiraata. Habakkuk 2:3, 4.

Bu’aan qorannoo lammaffaa inni keessatti hafame dukkana keessatti dhiifame, amantiin labsame kan qorannoo jalqabaa amantii dhugaa ta’uu isaa mul’isuuf.

> “Ifni addaa Yohaannisiif kennamee, kan torban guungumee keessatti ibsame, ibsa taateewwan ergaa ergamoota isa jalqabaa fi isa lammaffaa jalatti raawwataman ture. Sabni wantoota kana beekuun isaanii hin wayyine ture; amantiin isaanii mootummaa ta’een qoratamuu qaba tureetii. Sirna Waaqayyoo keessatti dhugaa baay’ee dinqisiisoo fi ol’aanaa ta’an labsamuu qabu turan. Ergaawwan ergamoota isa jalqabaa fi isa lammaffaa labsamuu qabu turan; garuu ergaawwan kun hojii isaanii addaa sana raawwatanii booddees dura ifni dabalataa kamiyyuu mul’ifamuu hin qabu ture.” The Seventh-day Adventist Bible Commentary, volume 7, 971.

Waaqayyoon akka tolchuuf kan malu, Daanyel boqonnaa lamaffaa fakkii irratti hundaaʼeera; kunis qormaata fakkii bineensaa bakka buʼa. Barattoonni raajii kanneen Fulbaana 11, 2001 akka raajii raawwatameetti beekan sun, akka fakkeenyaatti kitaaba dhokataa nyaatan. Ergasii isaan gara daandii durii Adventismii, akkuma inni Kaartaa warra piroonaayaraa 1843 fi 1850 irratti mulʼatutti, deebiʼanii geggeeffaman. Daandiin durii sochii ergamaa jalqabaa adda baase; sana booda immoo akka isaan hubatanitti sochii sana sochii ergamaa sadaffaa akka taʼe agarsiise. Mulʼannoon gatii guddaa qabu hundi kan isaan akka hubatan geggeeffaman, hubannaa mala raajii isaan argataniin dhufe. Mala sunis mala William Milleriin fakkeeffamee ture; kunis yeroo ergaan jalqabaa seenaa isaa Hagayya 11, 1840 humna ittiin guutametti mirkanaaʼe.

> “በ1840 ዓመት ሌላ እጅግ የሚደንቅ የትንቢት ፍጻሜ ሰፊ ፍላጎትን አስነሳ። ከዚያ ሁለት ዓመት በፊት የሁለተኛውን ምጽአት ከሚሰብኩ መሪ አገልጋዮች አንዱ የነበረው ዮስያስ ሊች፣ የኦቶማን ግዛት ውድቀትን የሚተነብይ የራእይ 9 ትርጓሜ አሳተመ። እንደ ስሌቱም፣ ይህ ኃይል... በ1840 ኦገስት 11 ቀን ሊገለበጥ ነበር፣ በዚያን ጊዜ በቆስጠንጢኖፕል ያለው የኦቶማን ኃይል እንደሚሰበር ሊጠበቅ ይችላል። እኔም ይህ እንዲሁ እንደሚገኝ አምናለሁ።”

> “Yeroo sirriitti ibsame sanatti, Turkiin ergamtoota isheetiin eegumsa humnoota waliigalan Awurooppaa fudhatte; akkasumas ofii ishee to’annoo saboota Kiristaanaa jala galchite. Dhimmi sun raawwii raajii sanaa guutummaatti mirkaneesse. Yommuu kun beekame, namoonni baay’een sirrii ta’uu qajeelchawwan hiikkaa raajii Millerii fi hiriyoota isaa biratti fudhatamanitti amanan; sochiin dhufaatii immoo kaka’umsa dinqisiisaa argate. Namoonni barumsa qabanii fi maqaa qaban, ilaalcha isaa lallabuu fi maxxansuudhaan, Miller wajjin tokkooman; hojii sunis bara 1840 irraa hamma 1844 tti saffisaan babal’ate.” The Great Controversy, 334, 335.

Yommuu namoonni Fulfillment raajii taʼuu isaa akka taʼeef Guyyaa Fulbaana 11, 2001 fudhatan, isaanis akkasuma “sirrummaa qajeelchawwan hiikkaa raajii Future for America’n fudhatamanitti amanan.” Ergamaan sun macaafa dhokataa qabatee buʼee, warra nyaatan akka nyaatan ajaje. Loogikiin raajii seenaa Millerite keessatti macaafa xinnoo sana keessa jiru, akkasumas macaafa dhokataa seenaa keenya yeroo ammaa keessa jiru, qormaata fakkeenya bineensichaa uumamuu sana nagaan keessa darbuuf barbaachisaa dha. Garuu erga nyaatanii, jechuunis mala hojii raajii sana of keessatti fudhatanii booddee, bartaan sun itti aansee mirkaneessa ijaan mulʼatu kan waan inni duraan nyaate agarsiisu mulʼisuu qaba. Hojii amantii sunis qormaata buʼaan isaa “dukkanaa” taʼeen keessa darbamuun mulʼifamuu qaba.

Seerotni raaga Wiliyaam Miilar inni ergamaa isa jalqabaa keessatti turan, furtuuwwan seer-raagaas kan seenaa ergamaa isa sadaffaa keessatti hundeeffaman waliin walitti makamuudhaan, barattoonni seer-raagaa ergamoonni sadan Mul’ata boqonnaa kudha afur keessatti ibsaman tokkoon tokkoon isaanii ergaa kitaaba xinnoo tokko keessatti dhiyaate, kan nyaatamuu qabu, of waliin fiduu isaanii akka hubatan ni dandeessisu. Mala isaan kitaaba sana itti nyaachuu filatanis, barattoonni sun yeroo ergamaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeetffaa keessa ibsame Fulbaana 11, 2001 irratti gad bu’e, inni harka isaa keessa kitaaba nyaatamuu qabu akka qabu akka argan isaan dandeessisa; jechuunis, boqonnaa kudha saddeet keessatti kallattiidhaan kan irratti hin dubbatamne ta’us.

Ergamichi harka isaa keessatti macaafa dhokataa qaba ture. Loogikii raajii sun kan Daani’el bakka bu’u yeroo inni nyaata Baabilon diduu filateedha. Loogikii raajii sunis akkaataan fakkeenyi bineensichaa itti ijaaramaa jiru arguuf barbaachisaa dha; jechuunis, fakkeenyi bineensichaa yeroo ijaaramu “sochiileen” fi “taateewwan” fidaman akka jiran nutti himameera, garuu yeroo walfakkaataatti sochiin seera Dilbataa baasuuf godhamu “dukkana” keessatti adeemaa akka jiru illee nutti himameera. Sochii isaanii dukkana keessatti arguuf “ilaalcha halkan keessaa” hafuuraa qabaachuu qabna; sababiin isaas ijaaramni kun ijaarsa fakkeenya sanaati, garuu inni “dukkana” keessatti ijaarama. Inni kan beekamu qajeelfamoota raajii sanaa qofaan ta’a; qajeelfamoota kanneen barataan raajii yeroo Fulbaana 11, 2001 akka raawwatamuu dhufaatii Wayyoo sadaffaatti hubatetti fudhateen.

> “ᎥᎬᏃᎦ ᎤᏄᎪᏔᏅ ᎾᏍᎩ ᎢᏳᏍᏗ ᎢᎦ ᎤᎵᏍᏆᎸᎢ ᎨᏎ ᎾᏍᎩ ᎤᏤᎵ ᏴᏫ ᎬᏩᏛᏅᎢ ᎤᏂᏍᏓᏱᏗ ᎤᏃᏍᏛ ᎠᎵᏍᎦᏍᎩ ᎠᎴ ᎤᏔᎳᏬᏍᎩ ᎤᏁᎬᎢ ᎾᏍᎩ ᎬᏩᏡᏗᏍᎬᎢ. ᎯᎠ ᎬᏩᏃᏁᎸ ᎾᏍᎩ ᏂᎦᎵᏍᎬ ᏗᎵᏱᎶᏗ ᎢᏤᎲ ᎥᏝ ᎤᏅᏘ ᎢᏳᎾᏛᏁᏗ ᏱᎩ ᎤᏅᏙ ᎤᏃᎯᏳ ᎤᎾᏚᎩ ᎠᏁᎵᏍᎬᎢ ᎤᎵᏩᏌᎯᏍᏗ ᎤᏴᏜᏓᏅᏛ ᎤᏂᏬᏂᏍᎬ ᏗᎬᏩᏓᎵᏍᏗᏍᎬ ᏧᏃᎯᏳ ᎬᏩᏤᎵ ᎢᎦ ᎤᏕᏯᏙᏗ. ᎠᏴ ᏴᏫ ᎣᏍᏛ ᎤᎾᏓᏅᏖᎸ ᎤᎾᏤᎵ ᎤᏂᎬᏫᏳᎯ ᎬᏩᏘᏳᎯᎸᎯ ᎢᏳᏅᏁᏗ, ᎥᏝ ᎤᎾᏠᏱ ᎤᎾᏓᏅᏙ ᎤᎬᏒ ᎤᎾᏒᏂᎸᏤᎢ, ᎬᏗ ᏚᎵᏂᎩᏛ ᎠᏕᎳᏆᏍᎬᎢ, ᎠᎴ ᎤᏓᏅᏛ ᏄᏓᎵᏍᏆᏍᎬ ᎤᏃᎯᏳᏒᎢ. ᎥᏝ ᎿᎭᏉ ᏱᎩ ᎠᏎᏍᏗ ᎢᏗᏓᏅᏙ ᎤᎦᏕᏯ ᎤᎾᏓᏅᏛ ᎾᏍᎩ ᎤᏍᏗ ᎠᎴ ᎠᏎ ᎤᏂᏲᎵᏙᏗ ᏗᎨᏒᎢ ᎤᏂᏁᎬᎢ. ᏴᏫ ᎠᏂᎵᏌᎵᎭ ᎢᏳᎾᏍᏗᏍᎬ, ᏎᏓᏂ ᎠᏍᏓᏩᏛᎾᏁᎭ ᎤᏛᏅᏍᎦ ᎾᏍᎩ ᎤᎬᏫᏳᎯ ᎤᏤᎵ ᏴᏫ ᎥᏝ ᎤᏜᏅᏛ ᎠᎴ ᎤᏓᏅᏗᏍᎩ ᏱᎬᏩᎵᏍᏙᏔᏅ ᎢᏳᎢ ᎢᎦ. ᏆᏍᎬ ᎤᎾᏙᏓᏆᏍᎬ ᎢᎦ ᎿᎭᏉ ᎤᏪᏅᏒ ᎤᎵᏏᎩ ᎤᏚᎵᏍᎬᎢ. ᎠᏂᎦᏔᎲᎢ ᎠᏂᏍᎦᎶᏍᎦ ᎤᏙᎯᏳᎯ ᎤᏍᏗ, ᎠᎴ ᎤᏂᏣᘁ ᎾᏍᎩ ᎠᏂᎦᏘᏰᎭ ᎤᏍᏕᎸᏗᏱ ᎥᏝ ᎤᏅᏒ ᎬᏩᎪᎲ ᏱᎩ ᎭᏢ ᎠᏍᏆᎵᎪᎯ ᎤᏃᎵᏍᏗ ᎦᎸᎳᏗ ᎢᏳᎦᏛᎢ. ᎾᏍᎩ ᎤᏃᎯᏳᏗᏍᎬ ᎤᏍᏗ ᏩᏍᏗ ᎠᎴ ᎬᏔᏅᏒ ᎪᎯᏳ ᎪᎯᏳ ᏚᎾᏍᏛᎢ, ᎠᏎᏃ ᎢᏳᏃ ᏂᎦᎵᏍᎪ ᎤᏬᏂᏍᎬ ᎤᏕᎵᏛ ᏓᎦᏎᏍᏗ ᎾᏍᎩ ᎠᏓᎶᎦ ᎤᏓᏅᏙ. ᎢᎦᏚᎩ ᏂᎦᎥ ᎢᏗᎬᏩᏁᏗ ᎾᏍᎩ ᎢᏗᏂᎪᎯ ᎤᎵᏂᎬᎬ ᏗᎨᏥᏍᏆᏂᎪᏗ ᎢᏗᏅᏗᏱ ᎾᏍᎩ ᎠᏂᎵᏍᎦᏍᎬ ᎤᎾᎵᏍᏆᏂᎪᏗ. ᎢᏓᏅᏍᏓᏗᏍᎨᏍᏗ ᏗᏓᏓᏅᏙᏗᏍᎬ ᎢᏗᏲᏍᏗ ᎠᏂᏴᏫ ᎦᏚᏓᎵᏍᎬ ᎣᏍᏛ ᎢᏳᎵᏍᏗ ᎢᏗᏅᏁᎸᎢ. ᎢᏓᏲᎯᏎᏗ ᎤᏙᎯᏳᎯ ᎤᏍᏗ ᎾᏍᎩ ᎠᎾᎵᏍᏓᏴᏗ ᎠᏎᎲᎢ, ᎾᏍᎩ ᎢᏗᎬᏩᎵᏍᏕᎸᏗ ᎤᎵᏂᎬᎬ ᎠᎾᏓᏅᏙ ᎬᏗᏍᎬ ᎤᎵᏍᏓᏩᏛ ᏗᏓᏅᏙ ᎤᎾᏚᎵᏍᎬ ᏗᎨᏥᏈᏍᎩ ᎤᏓᏅᏙ ᎤᏃᎯᏳᎯ. ᎢᏓᏲᎲᏍᎨᏍᏗ ᎪᎯᏳ ᎪᎯᏳ ᎪᎵᏆ ᎠᎴ ᎢᏗᎦᏔᎲᎯ ᎨᏎ ᎢᏗᏁᏤᏗ ᎤᏍᏆᏂᎪᏛ ᏂᎦᎥ ᎢᎬᏁᏗᏱ ᎢᏗᏃᎯᏳᏒᎢ. ᎯᎠ ᎤᏪᏤ ᎠᏙᎴᎰᏍᎩ: ‘ᎤᏲ ᏗᎨᏒ ᎤᏲ ᎤᏅᏁᎵ; ᎠᎴ ᎥᏝ ᎩᎶ ᎤᏲ ᏗᎨᏒ ᏱᎬᏩᏛᎦᏓ; ᎠᏎᏃ ᎤᏂᎦᏔᎾ ᏛᎬᏩᏛᎦᏓ.’” Testimonies, volume 5, 452.

Daaniʼel “warra ogeeyyii” warra “dukkana” keessatti illee sochii seera Dilbataaf godhamaa jiru arguu dandaʼan ni bakka buʼa. Inni akkas gochuu ni dandaʼa; qoricha nyaataa ilaalchisee qoricha sana qormaata mulʼataa duraan darbeera. Qormaanni mulʼataa fakkeenya bineensaa hundeeffamuu isaa ilaalchisu “dukkana” keessatti ni raawwatama.

Barumsa itti aanu keessatti, ergaa ergamaa lammaffaa taʼee Daaniʼel boqonnaa lamaa irratti yaada keenya jalqabna.

> Ani warra jaamoo karaa isaan hin beekneen nan fida; daandii isaanii hin beekne keessa isaan nan geggeessa; dukkana isaanii dura ifa nan godha, wantoota jalʼoo immoo qajeelcha. Wantoota kanneen isaanif nan godha; isaanii hin dhiisu. Isaayyaas 42:16.

Back to Articles