Article

# Seenaa Dhokataa Keeyyata Afurtamaa – Lakkoofsa Afur

Qoramtii fi Injifannoo: Ijaarsa Fakkii Bineensaa fi Mallattoo Qajeelota Ogeessotaa irratti Cufamuu

Author

Jeff Pippenger

Published

September 23, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Sararni raajii Ameerikaa keessatti bifa bineensichaa ijaaruu irraa kan bakka buufame qormaata agarsiisu, sarara heera mootummaa bakka bu’an mallattoowwan sadan wajjin wal cina dhaabbata. Isaan wal cina deemu; tokkoon tokkoon isaanii immoo odeeffannoo addaa sarara isa kaan ilaallatu ni gumaachu. Akkamitti warri qormaata bifa bineensichaa darbatan yeroo ari’atamni seera Dilbataa Ameerikaa keessatti jalqabu keessa, ifa teessoo mootummaa Waaqayyoo irraa ba’u keessatti akka deeman qophaa’u? Qormaata ijaarsa bifa bineensichaa keessa maaltu durboota ogeeyyii muuxannoo tokko keessatti cufu, muuxannoon sunis yeroo seera Dilbataa jalqabutti, yeroo gantummaan mootummaa biyyaalessaa badiisa mootummaa biyyaalessaatiin hordofamu, Seexannis hojii isaa dinqisiisaa jalqabu keessatti, yeroo ari’atamaa sana keessa akka qajeelanii ce’an isaan dandeessisu?

> “Yeroo ulfinni samii fi irra-deebi’inni ari’atama yeroo darbee walitti makaman, muuxannoo saba Waaqayyoo isa yeroo sana lafarratti jiraatu yaada kennuuf jechuun hin danda’amu. Isaan ifa teessoo mootummaa Waaqayyoo keessaa ba’uun deemu. Karaa ergamootaa, samii fi lafa gidduutti wal-qunnamtiin yeroo hundumaa ni jiraata. Seexanni immoo, ergamoota hamootiin marfamee, ofii isaa Waaqayyo ta’uu dubbachaa, warra filatamoo mataa isaanii illee yoo danda’ame gowwoomsuuf, dinqiiwwan gosa hundumaa ni hojjeta.” Testimonies, volume 9, 16.

Obboleettiin Wiyaayitii waaʼee ergaa Kiristoos mana sagadaa Qifirnaahoom keessatti dhiheesse, kan Yohaannis boqonnaa jaʼa keessatti galmeeffame irratti yaada kenniti. Yaadni ishee kitaaba The Desire of Ages keessatti, boqonnaa The Crisis in Galilee jedhamuun argama. Achittis isheen akka cimsitu, Kiristoos fincila Yohaannis 6 keessatti uumame ittisuuf yaalii tokko illee hin goone; kunis yeroo sana keessa tajaajila Isaa namoota gidduutti raawwate keessatti yeroo kam iyyuu caalaa bartoota hedduu akka dhabuu Isaa guutummaatti beekus taʼeera.

> “Yeroo Yesus dhugaa qormaata taʼe, isa bartoonni Isaa keessaa baayʼeen duubatti deebiʼan, dhiheesse, buʼaan dubbii Isaa maal akka taʼu ni beeka ture; garuu inni kaayyoo araaraa raawwachuuf qabu qaba ture. Inni dursee arge yeroo qoramaa sana bartoonni Isaa jaallatamoon hundinuu akka ciminaan qorataman. Dhiphina Isaa keessatti Geetseemanee, dabarfamee kennamuun Isaa fi fannifamuun Isaa, isaanii biratti qormaata baayʼee ulfaataa taʼa ture. Osoo qormaanni duraan kenname hin jiraanne taʼee, namoonni kakaʼumsa ofittummaa qofaatiin sochoʼan baayʼeen isaanii wajjin walitti hidhatanii turan. Yeroo Gooftaan isaanii mana murtii keessatti yakki irratti murtaaʼe; yeroo tuutni isa akka mootii isaaniitti simatan isatti qonyee isa arrabsan; yeroo uummanni qoosan, ‘Isa fannisaa!’ jechuun iyyan—yeroo hawwiin isaanii biyya lafaa ni fashalaaʼe, warri of barbaadan kun amanamummaa isaanii Yesusiif qaban mormuudhaan, gadda hadhaaʼaa garaa baʼaa, gadda isaanii fi abdii isaanii isa isaan baayʼee jaallatan badiisa keessatti argamuun irraa kaʼeetti dabalanii, bartoota irratti fidu turan. Yeroo dukkanaaʼaa sana keessatti, fakkeenyi warra isa irraa deebiʼanii namoota biroos isaanii wajjin harkisee fudhachuu dandaʼa ture. Garuu Yesus inumaayyuu yeroo Inni argama Isaa dhuunfaatiin amantii hordoftoota Isaa dhugaa taʼan cimsuu dandaʼutti, rakkoo kana akka uumamu godhe.”

> “Fayyisaa Gara-laafessa, kan badiisa Isa eeggatu guutummaatti beekee utuu jiruu, karaa bartoota isaatiif gara laafinaan qopheesse, qormaata isaanii isa olaanaa ta’eef isaan qopheesse, akkasumas qormaata isa dhumaa sanaaf isaan jabeesse!” The Desire of Ages, 394.

Seerri Dilbataa qoricha dhumaa isa keessatti amala namaa mulʼifamudha. Qormaata dhumaa dura, Kiristoos inni matumaan hin jijjiiramne qormaata tokko ni eeyyama; isa kanaan mootummaa bara baraa saba Isaa ni murtaaʼa. Qormaata kana isaan osoo hin mallatteeffamin dura, akkasumas osoo balballi araara isaanii Seera Dilbataatiin hin cufamin dura darbuu qabu. Inni qormaata raajii ogeessota durboota “qormaata isaanii isa gonfoo taʼeef” qopheessu, akkasumas “qormaata dhumaatiif isaan jabeessu” dha! “Qormaanni isaanii isa gonfoo taʼe” qormaata isaanii isa olaanaa dha; sababiin isaas, durboonni ogeeyyiin warra “qulqulleeffaman, adii taʼanii fi qorataman” dha. Qormaanni dhumaa qormaata isaanii isa gonfoo taʼe dha; yeroo qormaataa sana keessatti, durboonni ogeeyyiin “ifti teessoo mootummaa Waaqayyoo irraa baʼu keessa ni deemu”. Adeemsa qormaataa keessatti isa “fakkeenya bineensaa uumamuu” jedhamuun bakka buufame keessaa maaltu durboota ogeeyyii qormaata isa gonfoo taʼeef qopheessa, akkasumas ifa teessoo mootummaa Waaqayyoo irraa baʼu keessatti akka isaan deeman ni taasisa? Ifni teessoo mootummaa Waaqayyoo irraa baʼu sun maal dha?

> Inni inni chaapphaa torbaffaa banetti, yeroo walakkaa saʼaatii taʼuuf samii keessatti callisni taʼe. Anis ergamoota torban warra fuula Waaqayyoo dura dhaabbatan nan arge; isaanittis malakata torban kennaman. Ergamaan kan biraas dhufee, iddoo aarsaatti dhaabate; inni ixaana mootummaa warqee qaba ture; innis kadhannaa qulqulloota hundumaa wajjin iddoo aarsaa warqee kan teessoo mootummaa dura jiru irratti akka dhiʼeessuuf ixaanni baayʼeen isaaf kenname. Aaraan ixaanaa, inni kadhannaa qulqullootaa wajjin ture, harka ergamichaa keessaa fuula Waaqayyoo duratti ol baʼe. Ergamaan sunis mootummaa sana fuudhee, ibidda iddoo aarsaa irraa guutee gara lafaatti darbate; sagaleewwan, qaqawweensota, balaqqeessaawwan, fi kirkirri lafaa taʼan. Mulʼata Yohaannis 8:1–5.

Bara dhuma bara dhufaatti, yeroo fakkeenyi durboota kudhanii raawwatamaa jiruu fi kumni dhibba tokkoo fi afurtamii afur mallatteeffamaa jiran keessatti, chaappaan torbaffaan banamee, inni ibidda kadhannaa qulqullootaatiif deebii taʼee gara lafaatti darbatamu adda baasa. Ibidda guutummaa fi raawwii mudaa hin qabne fakkeenya durboota kudhanii keessatti gadi buufamu, akkuma dhangalaʼuun Hafuura Qulqulluu walgaʼii qubannaa Exeter irratti taʼeen fakkeeffamee fi dhangalaʼuun Hafuura Qulqulluu guyyaa Pheenxeqoosxee keessatti, isa achitti ibidda jechuun bakka buufamee, ergaa iyyata halkan keessaa ti. Ilaalaa ibsa Obboleettii White ergaa iyyata halkan keessaa irratti kennite.

> “Warri jalqabaa jalqabaa fudhatan, ergaa lammaffaa irraa faayidaa argachuu hin dandeenye; akkasumas iyya halkan walakkaa, kan amantii keessaa Yesuus wajjin iddoo qulqulluu irra caalaa qulqulluu ta’e mana qulqullummaa samii keessa seenuuf isaan qopheessu, irraa illee faayidaa hin arganne. Ergaawwan lamaan duraa sanas fudhachuu diduudhaan, hubannaa isaanii hamma dukkaneessaniiru; kanaafis ifa ergaa ergamaa sadaffaa, isa karaa gara iddoo qulqulluu irra caalaa qulqulluu ta’e agarsiisu, keessaa arguu hin danda’an. Ani akkan arge, akkuma Yihudoonni Yesuusin fannisanitti, waldoonni maqaa qofaatiin Kiristaana ta’anis ergaawwan kana fannisan; kanaafis karaa gara iddoo qulqulluu irra caalaa qulqulluu ta’e sanaatti beekumsa hin qaban, achittis araara gidduu-seensaa Yesuus irraa faayidaa argachuu hin danda’an. Akkuma Yihudoonni aarsaa isaanii faayidaa hin qabne dhiheessan sana, isaanis kadhannaa isaanii faayidaa hin qabne gara kutaa Yesuus keessaa ba’e sanaatti ol dhiheessu; Seexannis, gowwoomsichaatti gammadee, amala amantii of irratti fudhata; humna isaa, mallattoolee isaa, fi dinqii sobaa isaa hojjetaachaa, yaada warra Kiristaana ta’uu isaanii himatan kana gara isaatti geessa, kiyyoo isaa keessatti isaan cimsee qabachuuf.” Early Writings, 259.

Seenaa Miilarayit keessatti qormaanni ergaa iyya halkan walakkaa jedhu “amantii isaanii irratti hundaaʼuudhaan Yesus wajjin Gara Iddoo Hundumaa Caalaa Qulqulluu Mana Qulqullummaa samii keessaatti akka seenan qopheessuuf ture.” Ergaan iyya halkan walakkaa amma guddachaa jiru immoo akkasumas akka qormaata uumamuu fakkii bineensichaa taʼetti bakka buʼee dhihaata. Isaan lamaan iyyuu qormaata yeroo balballi araaraa cufamutti geessu, iddoo achitti amala namootaa mulʼifamu dha. Yommuu Miilarayitonni amantiidhaan Gara Iddoo Hundumaa Caalaa Qulqulluu seenan, amantiin isaanii ammas irra deebiʼamee qoratame. Amantiin dhibba tokkoo fi afurtamii afur kumaa seera Dilbataatti ni qoratama; garuu isaan nagaa akka taʼan abdachiifamaniiru, sababiin isaas isaan “ifa chaappaa torbaffaadhaa baʼuun” keessa ni adeemu; chaappaan sunis yeroo ergaan iyya halkan walakkaa jiʼa Adoolessa bara 2023 keessa hiikamuun jalqabutti baname ture.

Ergaan inni yeroo sana baname mala “sarara irratti sararaa” jedhamuutiin hundeeffame; innis mala bokkaa boodaa ti. Bokkaan boodaa bara 2001 keessa facaasuu jalqabe, qormaanni xumuraa Adventismis jalqabe. Adoolessa bara 2023 keessatti, yeroon dhumaa adeemsa qorumsaa isa seera Dilbataa irratti xumuramu jalqabe; yeroo sanattis ergaan iyyi walakkaa halkan keessaa, kan bokkaa boodaa dabalatee, kan dabalata beekumsaa yeroo chaappaan torbaffaan irraa fuudhame keessaa maddu ta’e, akkasumas banamuu torban keessaa mommooqsaa fi Mul’ata Yesuus Kiristoos ta’e, jalqabe. Sararoonni hundinuu ifa raajii banamuu tokko bakka bu’an seenaa dhokataa keeyyata afurtamaffaa Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti akka banaman ni beekamu.

Seenaa dhokataa sana keessatti sararri mallattoolee daandii sadan ijoo Heera mootummaa bakka buufamee jira. Innis yeroo waldoonni amantii fi mootummaa tokko ta’anii fakkeenya bineensichaa ijaaranidha. Inni sarara raajii pirezidaantota Ameerikaa Yunaayitiditti dubbatu of keessaa qaba; isaanis seenaa gaafa qabsaa’ota siyaasa gaanfa Republiikaanii bineensa lafaa keessatti uumaman agarsiisu. Sarrarri sun seenaawwan wal bira qabiinsa qabu paartilee siyaasaa guguddoo lamaan Ameerikaa Yunaayitidii of keessatti hammata. Sarrarri sun gaanfa Pirootestaantizimii gantuu wajjin jalqaba isaa bara 1844 irraa kaasee hamma yeroo seera Dilbataa irratti mootummaa sivilii too’annoo isaa saamutti walitti dhiyeenya cimaa qaba.

ବିମୁଖ ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟିଜ୍ମର ଭବିଷ୍ୟଦ୍ଦର୍ଶୀୟ ଭୂମିକାରେ ବିମୁଖ ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟିଜ୍ମର ପ୍ରତୀକ ଭାବରେ ହାସ୍ମୋନୀୟ ବଂଶର ସାକ୍ଷ୍ୟ ସମ୍ମିଳିତ ଅଛି। ବିମୁଖ ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟିଜ୍ମର ଶିଙ୍ଗର ରେଖାର ପୃଷ୍ଠଭୂମିରେ ଆପଣଙ୍କ ପାଖରେ ଲାଓଦିକୀୟ ସେଭେନ୍ଥ-ଡେ ଆଡଭେଣ୍ଟିଷ୍ଟ କଳିସିଆର ରେଖା ମଧ୍ୟ ଅଛି। ଲାଓଦିକୀୟ ଆଡଭେଣ୍ଟିଜ୍ମର ରେଖାରୁ ଏକ ଶତ ଚୁଆଳିଶ ହଜାରଙ୍କର ରେଖା ଉଦ୍ଭବ ହୁଏ। ସେହି ଗୁପ୍ତ ଇତିହାସରେ ତୃତୀୟ ହାୟର ଇସ୍ଲାମର ରେଖା ମଧ୍ୟ ଅଛି। ରୁଷିଆର ଏକ ରେଖା ଅଛି, ଯୁକ୍ତ ଜାତିସଂଘର ଏକ ରେଖା ଅଛି, ଏବଂ ନିଶ୍ଚୟ, ପାପତନ୍ତ୍ରୀୟ ଶକ୍ତିର ମଧ୍ୟ ଏକ ରେଖା ଅଛି।

Barataan raajii dhokataa yoo nama baratuu ta’e, akka nama Bere’otaa kan bara dhumaatti jiraatuutti of kenninaan, sararoota seenaa dhokataa keeyyata afurtama keessatti ibsaman irraa ni soorata. Barataan raajii macaafa harka ergamaa sanaa keessaa ni fudhata; ni nyaatas. Ergasii yeroo qormaanni mootummaa Dilbataa isa dhumaa dhufu, inni ergaa iyyiisa halkan walakkaa kan hiikame qofa utuu hin ta’in, akkamitti fakkeenyi bineensichaa Ameerikaa keessatti ijaarame guutummaatti ni hubata.

نورِ مُهرِ هفتم از تخت صادر می‌شود و در چارچوبِ مَثَلِ ده باکره، همان پیامِ فریادِ نیمه‌شب است. پیامِ فریادِ نیمه‌شب همان چیزی است که باکرگانِ دانا را برای دوره‌ای آماده می‌سازد که در آن آزارها و جفاهای گذشته تکرار می‌شوند.

> “Seenaa keenya darbe yommuu keessa deebinee ilaallu, tarkaanfii guddinaa hunda kanneen ittiin mootummaa keenya harʼaa irratti geenye keessa darbinee, ani akkan jedhu nan dandaʼa, Waaqayyoon galateeffadhaa! Yommuu waan Waaqayyo hojjete argu, dinqiidhaan nan guutama, akkasumas Kiristoos akka geggeessaa taʼetti amanamummaa qabaadha. Gara fuulduraatti waan sodaanne tokkollee hin qabnu; yoo karaa Gooftaan ittiin nu qajeelche, fi barsiisa Isaa seenaa keenya darbe keessatti nu barsiise daganne qofa taʼe malee.” Testimonies to Ministers, 31.

প্রভু জুলাই ২০২৩-এ শুরু হওয়া পরীক্ষার প্রক্রিয়ায় তাঁর লোকদের পরিচালিত করছেন। তাঁর এই পরিচালনার অন্তর্ভুক্ত ছিল ভবিষ্যদ্বাণীমূলক বাক্যকে উন্মুক্ত করা, যা চল্লিশ নম্বর পদের গোপন ইতিহাসের সঙ্গে সম্পর্কিত। সেই ইতিহাস প্রকাশ করে কীভাবে যুক্তরাষ্ট্রে পশুর প্রতিমূর্তি গঠিত হয়, এবং অবশ্যই অন্তিমকালের ঘটনাবলির কেবল সেই একক উপাদানের চেয়েও অনেক বেশি কিছু। যখন আমরা রবিবার-আইনের সময় সেই চূড়ান্ত পরীক্ষায় নিজেদের উপস্থিত দেখতে পাব, যখন অতীতের নির্যাতনসমূহ পুনরাবৃত্ত হতে শুরু করবে, তখন “ভবিষ্যৎ সম্পর্কে আমাদের ভয় করার কিছুই নেই, একমাত্র এই ব্যতীত যে আমরা ভুলে যাই কীভাবে প্রভু আমাদের পরিচালিত করেছেন, এবং আমাদের অতীত ইতিহাসে তাঁর শিক্ষা।”

Yeroo seerri Dilbataa ba’u keessatti, “seenaa darbe” sun yeroo fakkeenyi bineensichaa Ameerikaa keessatti ijaaramu irra deebi’amee ni mul’ata. Leenci gosa Yihudaa ergaa dhumaa sana hiikee, uummata Isaa gara seenaa dhokataa kan lakkoofsa afurtamaatti isaan geesseera. Achittis inni uummata Isaa akka Dubbii raajii Isaa qofa hubatan utuu hin ta’in, akkasumas carraa fi itti gaafatamummaa muuxannoo tokko argachuuf, muuxannoon sunis akka isaan warra uummata Isaa keessaa bakka bu’oota Isaa ta’anii yeroo muddama dhumaa keessatti dhaabbatan keessaa ta’an isaan dandeessisu barsiise.

Amalli raajii namoota sana keessaa tokko, ifa teessoo mootummaa irraa baʼuun adeemuu akkamitti akka dandaʼan beekuudha. Ifni sun ifa seenaa dhokataa keeyyata afurtamaati; innis akkaataa sirriitti balʼinaan humna amantii, siyaasaa, hawaasummaa fi dinagdee fakkii bineensaa Ameerikaa keessatti dhaabuuf hirmaatan ibsa. Ifni seenaa qulqulluu kana ilaalchisee beekamti argatu, “sarara irratti sarara, as xiqqoo achi xiqqoo” hojii irra oolchuudhaan kan maddudha; innis ifa yeroo ariʼatamni darbe ammas irra deebiʼee jalqabamu seenaa sana ibsudha.

Warri hubatan beekumsaa beekan ogeeyyii dha; beekumsi hubatamaa immoo irratti hundaa’a bifa bineensichaa ijaaruu irratti; ogeeyyiinis seenaa ijaarsi bifa bineensichaa addunyaa keessatti akkamitti uumamu dhufaatii seenaa sanaa dura ni hubatu. Yesus, akka Alfaa fi Oomeegaa, yeroo hundumaa dhuma waan tokkoo jalqaba waan tokkootiin ni ibsa.

ଏହା ଲକ୍ଷ୍ୟ କରିବାଯୋଗ୍ୟ ଯେ, ଯେଉଁ ଅଂଶରେ ସିଷ୍ଟର୍ ହ୍ୱାଇଟ୍ ଏହା ଚିହ୍ନିତ କରିଛନ୍ତି ଯେ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ଜନମାନେ ସିଂହାସନରୁ ନିସ୍ସରିତ ଆଲୋକରେ ଚାଲିବେ, ସେହି ଅଂଶଟି Testimonies, volume nine ର ପ୍ରଥମ ଅଧ୍ୟାୟର ଉପସଂହାର ଅଟେ। ଅଧ୍ୟାୟଟି ପୃଷ୍ଠା ଏଗାରରେ ଆରମ୍ଭ ହୁଏ; ତେଣୁ ଅଧ୍ୟାୟଟି ନଅ-ଏଗାରରେ ଆରମ୍ଭ ହୁଏ, ଏବଂ ଏହାର ଶେଷ ସନ୍ଡେ ନିୟମକୁ ବର୍ଣ୍ଣନା କରି କରାଯାଏ। ଏହା ସେହି କାଳଖଣ୍ଡକୁ ବର୍ଣ୍ଣନା କରେ ଯେଉଁଥିରେ ପଶୁର ପ୍ରତିମୂର୍ତ୍ତି ଗଠିତ ହୁଏ ଏବଂ ଏକ ଶତ ଚୁଆଳିଶ ହଜାର ପ୍ରକାଶିତ ହୁଅନ୍ତି, କିନ୍ତୁ କେବଳ ଯଦି ଆପଣଙ୍କ ପାଖରେ ସେହି ଅଧ୍ୟାୟକୁ ସେପରି ଭାବରେ ଦେଖିବା ପାଇଁ ବିଶ୍ୱାସ ଥାଏ।

Kutaan sagalffaa jildii saglaffaa taʼee, eenyummaa sanaan ni banama; akkasumas mataduree, “Dhufaatii Mootichaaaf,” jedhu ni fayyadama. Inni ifatti dhufaatii lammaffaa Kiristoos qofa utuu hin taʼin, fakkeenya durboota kudhanii illee ni eerra; sababiin isaas matadureen kutaa sanaa achiis Phaawulos ni caqasa.

> “Kutaa 1—Dhufaatii Mootichaa”

> “‘Amma yeroo xinnoo booddee, Inni dhufuuf jiru ni dhufa; hin turus.’ Ibroota 10:37.”

Lakkoofsi lama armaan gadii hafanii jiru; garuu ifa kutaa kana keessatti argamuuf gumaacha qabu.

> “Ammammoo yeroo xinnoo qofa booda, inni dhufuuf jiru ni dhufa; hin turus. Qajeelaan immoo amantiidhaan ni jiraata; namni kam iyyuu yoo duubatti deebiʼe garuu, lubbuun koo isa keessatti gammachuu hin qabdu. Nuyi garuu keessaa warra badinatti duubatti deebiʼan miti; warra lubbuu oolchuuf amanan keessaa ti.” Ibroota 10:37–39.

Phaawulos akkuma Hab. quuqama keessatti dubbatetti, durboota ogeeyyii amanamoo taʼan warra inni “gara badiisaatti duubatti deebiʼan” jedhee waamuun walbira qabee agarsiisaa ture. Habaaqquq immoo akkana jedhe:

> Ilaa, lubbuun isaa kan of tuulummaan ol kaafame sirrii miti isa keessatti; qajeelaan garuu amantii isaatiin ni jiraata. Habakkuk 2:4.

Yeroon Habbaaquuq yeroon turtii durboota kudhaniiti; boqonnaan waaʼee Mootii dhufuus, jechoota Phaawulos Ibroota irraa fudhataman wajjin walqabatee, raawwii fi hojii irra oolmaa guutuu boqonnaa kanaa yeroo chaappaan namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur kaaʼamu keessatti adda baasa. Yeroon sun Fulbaana 11, 2001 irraa eegalee, seera Dilbataa irratti xumurama; kunis inqilabii Adventizimii Laaʼodiiqeeyaa isa dhumaa ti; fakkeenya durboota kudhan keessatti immoo yeroo seera Dilbataatti mulʼina amalaati. Keeyyatoonni dhumaa boqonnaa sanaa seera Dilbataa irratti dubbatu; boqonnaan sunis jalqaba isaa irraa kaasee Fulbaana 11, 2001 irratti dubbata.

> “Inni Xumuraa Dhumaa”

> “Nuyi yeroo dhumaa keessa jiraanna. Mallattooleen yeroo sanaa ariitiidhaan raawwatamaa jiran dhufaatiin Kiristoos akka dhihoo gaʼee jiru ni labsu. Guyyoonni keessa jiraannu ulfina qabeeyyii fi barbaachisoo dha. Hafuuri Waaqayyoo suuta suutaan garuu dhugumaan lafa irraa ni fudhatamaa jira. Dhaʼichoonni fi murtoowwan firdii duraanuma iyyuu warra ayyaana Waaqayyoo tuffatan irratti kufaa jiru. Balaawwan lafa irratti fi galaana irratti, haalli hawaasaa tasgabbii hin qabne, akeekkachiisoonni waraanaa, mallattoo balaa agarsiisanidha. Isaanis taateewwan dhihoodhaan dhufan, kan ulfina guddaa qaban, dursee ni mulʼisu.”

> Humnoonni hamminaa humna isaanii walitti qabuudhaan cimsachaa jiru. Isaan qormaata guddaa isa dhumaa sanaaf of jabeeffachaa jiru. Addunyaan keenya keessatti jijjiiramoonni guguddoon yeroo dhowwaatti ni raawwatamu; sochiileen dhumaa immoo saffisaa taʼu.

> “Haalli wantootaa biyya lafaa keessaa mul’atu, yeroon rakkisaa nu irratti akka gahe agarsiisa. Gaazexaan guyyaa guyyaan ba’u hundinuu yeroo dhihoo keessatti walitti bu’iinsi suukanneessaan akka dhufu agarsiisummaa guutameera. Saamichi ija jabaate yeroo baay’ee ni raawwatama. Dhaabbatiin hojii ni baay’ata. Hattuunii fi ajjeechaan bakka hundatti ni raawwatamu. Namoonni hafuurota xuraa’oodhaan qabaman lubbuu dhiiraa, dubartootaa, fi daa’imman xixinnaa ni balleessu. Namoonni hammina jaallachuudhaan gowwoomfamaniiru, gosni hamaa hundinuu ni babal’ata.

> Diinni haqni jallisuudhaan jal’isee, garaa namootaas bu’aa ofittummaa hawwuudhaan guutuu keessatti diinni milkaa’eera. “Murtiin fagoo dhaabbateera; dhugaanis daandii irratti kufteerti, qajeelummaanis ol seenuu hin dandeenye.” Isaayaas 59:14. Magaalota guguddoo keessatti namoonni baay’een hiyyummaa fi gadadoon jiraatu; nyaata, qubannaa fi uffata illee dhabuutti dhihaatanii jiru; yeroo magaalaawwanuma sana keessatti warri garaan hawwu caalaa qabaatan, qananiidhaan jiraatan, maallaqa isaanii manneen miidhaginaan guutaman irratti, of miidhagsuu irratti, yookaan kanarraa hammaatti fedhii foonii guuttachuuf, dhugaatii nama macheessu irratti, tamboo irratti, fi waanota biroo humna sammuu balleessan, yaada wal irraa hiikan, lubbuu namaas salphisan irratti baasanii jiru. Iyyi ilmaan namootaa beela’anii gara Waaqaatti ol ba’aa jira; yeroo namoonni gosa cunqursaa fi saaminsa hundumaan qabeenya gurguddaa baay’ee walitti kuusaa jiranitti.

> “Yeroo tokko, yeroo magaalaa New York keessa turetti, halkan keessa ijaarsaawwan darbii irratti darbii ol ka’anii gara samiitti ol ba’an ilaaluuf waamameen ture. Ijaarsaawwan kun ibiddaa hin qabsiifamne taʼuu isaanii ni mirkanaaʼaa turan; isaanis ulfina abbootii isaanii fi ijaartoota isaanii mulʼisuuf ijaaramanii turan. Ijaarsaawwan kun ol kaʼaa fi ammas ol kaʼaa turan; keessa isaaniittis meeshaan gatiin isaa baayʼee ol aanaa taʼe hojii irra oolaa ture. Warri ijaarsaawwan kana qabatan ofiin isaanii, ‘Akkamitti Waaqayyoon caalaatti ulfeessuu dandeenya?’ jedhanii hin gaafachaa turan. Gooftaan yaada isaanii keessa hin turre.”

> “Ani yaade: ‘Yaa warri qabeenya isaanii akkasitti invest godhan karaa isaanii akkuma Waaqayyo itti argu arguu danda’anii! Isaan ijaarsota guguddoo ulfaatoo walitti tuulu; garuu karoorfachuunii fi mala isaanii qopheessuun isaanii fuula Bulchaa univarsii duratti akkam gowwummaa dha. Isaan humna qalbii fi sammuu isaanii hundaan akkamitti Waaqayyoon ulfeessuu akka danda’an hin qoratan. Isaan kana irraa, jechuunis dirqama jalqabaa namaa irraa, ija isaanii dhaban.’”

> “Akkuma ijaarsaawwan ol kaafamoon kun ijaaramanitti, abbootiin isaanii ofitti amanamummaa hawwiidhaan guutameen ni gammadan; maallaqa fedhii ofii guutuu fi hinaaffaa olloota isaanii kakaasuuf itti fayyadamuu akka qabanitti. Maallaqni isaanii akkasitti itti invast godhan keessaa baayʼeen cunqursaan, hiyyeeyyii caccabsuun argame ture. Isaan samii keessatti galmeen hojii daldalaa hundumaa akka qabamu ni irraanfatan; waliigalteen jalʼaa hundinuu, hojii sobaan hojjetame hundinuu, achitti galmaaʼee jira. Yeroon tokko dhufaa jira; yeroo sana gowwoomsaa fi of-tuulummaa isaanii keessatti namoonni bakka Gooftaan akka isaan darban hin hayyamne gaʼu, achittis dandeettiin obsa Yihowaa daangaa akka qabu ni baratu.”

> “މަށަށް ދެން ފެނިގެން ދިޔަ މަންޒަރު އަކީ އަލިފާންގެ ސިއްރު އިންޒާރެކެވެ. މީހުން އުސް އަދި އަލިފާން ނުޖެހޭނެ ކަމަށް ބުނެވޭ އިމާރާތްތަކަށް ބަލާ އެއީ: ‘އެއަށް ފުރިހަމަ ރައްކާތެރިކަން އެބައޮތެވެ’ އޭ ބުންޏެވެ. ނަމަވެސް އެ އިމާރާތްތައް ތާރުން ހެދިފައިވާ އެއްޗެއް ހެން ދެވިފައި އަނދާ ހުސްވެއްޖެއެވެ. އަލިފާން ނިވާ މެޝިންތަކަށް އެ ހަލާކުން ހުއްޓުވުމަށް އެއްވެސް ކަމެއް ކުރެވޭނެއެއް ނެތެވެ. އަލިފާން ނިއްވާ މީހުންނަށް އެ މެޝިންތައް ހިންގައި ނުލެވުނެވެ.”

> “Ani yeroo Gooftaan murteesse yoo gaʼe, yoo garaan nama of tuuluu fi hawwii aangoo qabu keessatti jijjiiramni tokko illee hin dhufne, namoonni harki duraan fayyisuuf jabaa ture balleessuufis jabaa akka taʼe ni hubatu jechuun na barsiifameera. Humni lafa irraa tokko illee harka Waaqayyoo dhaabu hin danda’u. Yeroo Waaqayyo sababa isaanii seera Isaa tuffatanii fi hawwii ofittummaa isaanii irraa kaʼee namoota irratti adabbii erguuf murteesse gaʼutti, ijaarsa gamoo keessatti meeshaan kam iyyuu isaanii badiisa irraa eeguuf fayyaduu hin danda’u.”

> “Namoota baayʼeen hin jiran; barsiistotaa fi abbootii mootummaa gidduuttis warri sababoota haala ammaa hawaasaa jala jiran hubatan muraasa. Warri mootummaa qajeelchan rakkoo mancaatii naamusaa, hiyyummaa, deeggaramummaa, fi yakka dabalaa deemu furuu hin dandaʼan. Sochii daldalaa buʼuura caalaatti amansiisaa irratti dhaabuuf akkasumaan qabsaaʼaa jiru. Namoonni barsiisa Dubbii Waaqayyoo caalaatti yoo dhaggeeffatan, rakkoolee isaan dhiphisan sanaaf furmaata ni argatu.”

> Caaffanni Qulqulluun haala addunyaa dhufaatii lammaffaa Kiristoositti dura jiru ibsa. Namoota saamichaa fi hacuucaan qabeenya guddaa walitti kuusan ilaalchisee, akkana jedhamee barreeffameera: “Bara dhumaaaf qabeenya walitti kuufattaniirtu. Kunoo, mindaan hojjettoota lafa keessan haamanii, isin gowwoomsaan dhowwattan, iyyaa jira; iyya warra haamtees gurra Gooftaa Saba’ootiitti seeneera. Isin lafa irratti qananiidhaan jiraattanii fi bashannandaniirtu; akka guyyaa qalmaa keessaa garaa keessan soorettaniirtu. Nama qajeelaa murteessitanii ajjeeftaniirtu; innis isin hin mormu.” Yaaqoob 5:3–6.

> “Garuu akeekkachiisonni mallattoolee yeroo saffisaan raawwatamaa jiran kennan eenyutu dubbisa? Namoota addunyaaviin irratti dhiibbaa akkamiitu taasifama? Ilaalcha isaanii keessatti jijjiiramni maaliitu mul’ata? Inni mul’atu homaa hin caalu kan ilaacha jiraattota addunyaa bara Noh ture keessatti mul’ate irraa. Dhimmoota daldalaa fi gammachuu addunyaatiin liqimfaman, warri bishaan badiisaa dura turan ‘hamma Bishaan Badiisni dhufee hunduma isaanii haxaa’etti hin beekne turan. Maatewos 24:39. Isaan akeekkachiisota samii irraa ergaman qaban turan, garuu dhaggeeffachuuf didan. Har’as addunyaan, guutummaatti sagalee akeekkachiisa Waaqayyoo tuffattee, gara badiisa bara baraatti ariifachaa jirti.”

> “Addunyaan hafuurri waraanaatiin ni kakaafamti. Raajii boqonnaa kudha-tokkoffaa kan Daani’eel keessatti argamu guutummaatti raawwatamuu isaatti dhihaateera. Yeroo dhihoo keessatti haaloonni rakkinaa raajiiwwan keessatti dubbataman ni raawwatamu.

> “ ‘“Kunoo, Gooftaan lafa ni onsa, ni diigaa; garaa garas ni garagalcha, jiraattota ishee illee ni bittinneessa.... Sababni isaas, isaan seerota cabsan, sirna jijjiiran, kakuu bara baraa sana cabsan. Kanaaf abaarsichi lafa ni liqe, warri ishee keessa jiraatanis ni badiisan.... Gammachuun dibbeen rukutamu ni dhaabata, sagaleen warra gammaduu ni dhuma, gammachuun baganaa ni dhaabata.’ Isaayyaas 24:1–8.

> “‘Aue ïa kata ka sngi! namar ka sngi U Trai ka la jan, bad kum ka jingïapyndem na U Nongdonbor Tam kan wan…. U symbai u la pyut hapoh ki lyngknot khyndew jong ki, ki jaka buh jingïoh lum ki la jot noh, ki ïing buh kba ki la pra, namar u kba u la tyrkhong. Katno ki mrad ki risa jingïam! ki kynhun masi ki la kulmar jingmut, namar ba kim don jingïasam; hynrei, wat ki kynhun langbrot ruh la pynjot noh.’ ‘U sohñiamtra u la tyrkhong, bad u dieng sohsyiar u la rngad; u dieng pomegranate, u dieng palm ruh, bad u dieng apple, kata, baroh ki dieng ha ka lyngkha, ki la tyrkhong: namar ka jingkmen ka la tyrkhong noh na ki khun bynriew.” Joel 1:15–18, 12.

> “ ‘Ani garaa koo keessatti baayʼeen nan dhiphadha; … ani callisee turuu hin dandaʼu, yaa lubbuu koo, sababiin isaas sagalee malakataa, iyya lolaa dhageesseetta. Badiisni badiisa irratti labsama; biyyichi guutuun saamameera.’ Ermiyaas 4:19, 20.

> “‘Ani lafa nan arguudhee, kunoo, isheen boca hin qabdu, duwwaas; samiinis ifa hin qabne. Ani gaarota ilaale, kunoo, isaan hollachaa turan, tulluuwwan hundinuus salphinaan socho’aa turan. Ani ilaale, kunoo, nama tokko illee hin turre, simbirroonni samiis hundinuu baqatanii turan. Ani ilaale, kunoo, lafti firii qabdu gammoojjii taatee turte, magaalonni ishees hundinuu diigamanii turan.’ Lakkoofsota 23–26.

> “‘“Wayyoo! Guyyaan sun guddaadha; isa fakkaatu tokko illee hin jiru; innis yeroo dhiphina Yaaqoob ti; garuu inni keessaa ni fayya.” Ermiyaas 30:7.

> “Namoonni hundinuu biyya lafaa kana keessa jiran hunda diina wajjin Waaqayyo irratti hiriiranii hin jiranu. Hundinuu amanamummaa hin dhabne. Xiqqoon amanamoon kan Waaqayyoof dhugaa ta’an jiru; Yohannis akkana jechuun barreessa: ‘Kunoo warri abboommiiwwan Waaqayyoo eeganii, amantii Yesusiis qaban isaanuma.’ Mul’ata 14:12. Yeroo dhihoo keessatti, warra Waaqayyoo tajaajilan fi warra Isa hin tajaajille gidduutti lolichi jabaatee ni geggeeffama. Yeroo dhihoo keessatti waan raafamuu danda’u hundinuu ni raafama; akka waanonni raafamuu hin dandeenye immoo hafanitti.”

> “Seexanni macaaf qulqulluu ciminaan qoʼata. Inni yeroon isaa gabaabaa akka taʼe ni beeka; kanaaf hojii Gooftaan lafa kana irratti hojjetu bakka hundatti dhaabuuf ni yaala. Muuxannoo saba Waaqayyoo warra yeroo ulfinni samii fi irra deebiʼamuu ariʼatamoota darban walitti makamanitti lafa irratti jiraatan yaada keessa galchuuf illee guutummaatti ibsuun hin dandaʼamu. Isaan ifa teessoo mootummaa Waaqayyoo irraa baʼuun ni deddeemu. Karaa ergamootaatinis samii fi lafa gidduutti wal qunnamtiin yeroo hundumaa jiraata. Seexannis, ergamoota hamoo gidduutti marfamee, ofii isaa Waaqayyo taʼuu dubbachaa, yoo dandaʼame filatamtoota illee gowwoomsuuf dinqii gosa hundumaa ni hojjeta. Sabni Waaqayyoo nageenya isaanii dinqii hojjechuun keessatti hin argatan; Seexanni dinqii hojjetaman fakkeessee ni dhiheessaatii. Sabni Waaqayyoo warri qoratamanii mirkaneeffaman humna isaanii mallattoo Baʼuu 31:12–18 keessatti dubbatame keessatti ni argatu. Isaan dubbii jiraataa irratti dhaabatanii ejjechuu qabu: ‘Barreeffameera.’ Kun buʼuura isaan ittiin jabaatanii dhaabachuu dandaʼan isa tokkicha. Warri kakuu isaanii Waaqayyoo wajjin qaban cabsan garuu guyyaa sana Waaqayyo malee abdiis ni dhabu.”

> Warri Waaqayyoo ajajicha afraffaaaf kabaja isaanii irraa adda baay’inaan ni beekamu; sababiin isaas kun mallattoo humna uumamaa Waaqayyoo ti, akkasumas namni Waaqayyoof ulfinaa fi waaqeffannaa dhiheessuuf inni irratti mirga qabu kan ragaa ba’uudha. Namoonni hamaan yaalii isaanii yaadannoo Uumaa diiguuf godhan, akkasumas dhaabbata Roomaa ol kaasuu isaanii irraa adda baay’inaan ni beekamu. Dhimmicha walitti bu’iinsaa keessatti, Kiristaanummaan guutuun garee gurguddoo lama keessatti ni qoodama: warra ajajawwan Waaqayyoo fi amantii Yesus eegan, fi warra bineensicha fi fakkii isaa waaqeffatan, mallattoo isaas fudhatan. Waldoonni amantii fi mootummaa humna isaanii tokkoomsanii hundumaa, “xinnaa fi guddaa, sooressa fi hiyyeessa, bilisa fi garba,” mallattoo bineensichaa fudhachiisuuf yoo dirqamsiisan iyyuu, uummanni Waaqayyoo garuu isa hin fudhatan. Mul’ata Yohaannis 13:16. Raajiin Phaxmoos irraa, “warra bineensicha, fakkii isaa, mallattoo isaa, fi lakkoofsa maqaa isaa irratti mo’icha argatan,” “baaharii geejjibaa irra dhaabatanii, bagana Waaqayyoo qabatanii,” sirba Musee fi Hoolichaa faarfataa jiran ni arga. Mul’ata Yohaannis 15:2.

> “Qormaatniifi qorumsi sodaachisaan saba Waaqayyoo eeggatu. Hafuurri waraanaa saba lafa keessaa tokko irraa gara isa kaaniitti kakaasaa jira. Garuu gidduu yeroo dhiphina dhufu sanaa keessatti,—yeroo dhiphinaa akkuma saba tokko iyyuu jiraate irraa kaasee hin turre sana keessatti,—sabi filatamaan Waaqayyoo hin sochoone dhaabata. Seexanni fi loltoonni isaa isaan balleessuu hin danda’an; ergamoonni humnaan jajjaboo ta’an isaan eegu waan ta’eef.” Testimonies, volume 9, 11–17.

Namoonni kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur kun, warri “saba Waaqayyoo qoramanii fi mirkanaaʼan” taʼanii fi “saba Isa filatame” jedhaman, yeroo “ariʼatamni yeroo darbe” deebiʼee irra deddeebiʼamu, “sochoʼuu malee ni dhaabbatu.” Ifni isaan “keessatti deddeebiʼan” ifa ergaa chaappaa torbaffaa ti; innis iyya walakkaa halkanati; innis ifa uumama fakkeenya bineensaa adda baasu dha.

Back to Articles