Article

# Kitaaba Daani'el - Lakkoofsa Dhibba Tokkoo fi Sadii

ᱯᱨᱚᱯᱷᱮᱥᱤ ᱠᱚ ᱩᱱᱞᱚᱠ ᱠᱟᱛᱮ: ᱯᱨᱚᱯᱷᱮᱛᱤᱠ ᱯᱷᱨᱮᱢᱣᱚᱨᱠ ᱠᱚᱨ ᱛᱨᱤᱯᱚᱞ ᱮᱯᱞᱤᱠᱮᱥᱚᱱ ᱞᱮᱠᱟᱛ ᱵᱩᱡᱷᱟᱹᱣ

Author

Jeff Pippenger

Published

February 29, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Raajii raajii sadii qabuun raawwiin raajii akkamitti hojjetu ilaalaa turreerra. Kana kan goonu, yeroo Gooftaan bara 1989tti, yeroo “dhuma baraa” keessatti kufaatii Sooviyeet Yuuniyanii wajjin walqabatee, Daani’el boqonnaa kudha tokko keessaa lakkoofsota jahan dhumaa hiike, “beekumsi dabalaa” akka dhalate, innis dhaloota saba Waaqayyoo sana qoruuf akka ture adda baasuufidha.

> Innis ni jedheen, Deeni’eel, karaa kee qabadhu; dubbichi hamma yeroo dhumaatti cufamee chaappaa irratti kaa’ameera. Namoonni baay’een ni qulqulleeffamu, adii ni ta’u, ni qoramus; warri jal’oon garuu jal’inaan ni hojjetu; jal’oota keessaa tokko illee hin hubatu; ogeeyyiin garuu ni hubatu. Daniel 12:9, 10.

ᱡᱚᱠᱷᱚᱱ ᱡᱩᱫᱟ ᱠᱩᱞᱤᱭ ᱨᱮᱱ ᱥᱤᱝᱦ ᱠᱚᱛᱷᱚᱱ ᱢᱤᱫ ᱥᱟᱹᱹᱛᱭ ᱩᱱᱠᱩᱭᱟ, ᱛᱚᱵᱮ ᱥᱟᱛᱟᱱ ᱚᱱᱟ ᱥᱟᱱᱫᱮᱥ ᱨᱮ ᱵᱤᱨᱚᱫ ᱠᱟᱢᱤᱭᱟ। ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ ᱮᱞᱮᱵᱮᱱ ᱨᱮᱱ ᱚᱱᱟ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱥᱤᱞᱚᱠ ᱠᱚᱨᱮ ᱩᱫᱩᱜ ᱟᱠᱟᱱ ᱥᱟᱹᱹᱛᱭ ᱠᱚ ᱵᱤᱨᱚᱫ ᱨᱮ ᱡᱮ ᱵᱟᱹᱦᱨᱮ ᱟᱫᱮᱨ ᱮᱢ ᱠᱟᱱᱟ, ᱚᱱᱟ ᱥᱤᱞᱚᱠ ᱠᱚ ᱥᱟᱶ ᱡᱚᱲᱟᱣ ᱟᱠᱟᱱ ᱥᱟᱹᱹᱛᱭ ᱠᱚ ᱨᱮ ᱜᱟᱹᱦᱨᱟᱹ ᱯᱟᱲᱦᱟᱣ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱵᱟᱫᱷᱭ ᱠᱮᱫᱟ, ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱚᱱᱟ ᱩᱞᱠᱟᱹᱹᱫ ᱠᱚ ᱨᱮ ᱥᱟᱱᱛ ᱠᱟᱱ ᱨᱚᱠᱷᱟ ᱡᱮ ᱩᱫᱩᱜ ᱟᱠᱟᱱ ᱥᱟᱹᱹᱛᱭ ᱠᱚ ᱵᱷᱚᱸᱰᱚᱱ ᱠᱟᱛᱮ ᱫᱟᱦᱟᱨᱮ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱥᱟᱡᱟᱣ ᱟᱠᱟᱱᱟ, ᱛᱤᱥ ᱛᱤᱥ ᱛᱤᱥ ᱵᱟᱹᱨᱛᱤ ᱾ ᱚᱱᱟ ᱵᱤᱵᱟᱫ ᱛᱟᱞᱟᱨᱮ ᱡᱮ ᱢᱤᱫ ᱱᱤᱛᱤ ᱢᱟᱨᱥᱟᱞ ᱞᱮᱱᱟ, ᱚᱱᱟ ᱦᱚᱸ ᱵᱟᱹᱨᱛᱤ ᱟᱯᱞᱤᱠᱮᱥᱚᱱ ᱚᱯᱷ ᱯᱨᱚᱯᱷᱮᱥᱤ ᱾ ᱮᱴᱟᱜ ᱨᱮ ᱮᱴᱟᱜ ᱠᱚᱛᱷᱚᱱ ᱢᱮᱱᱟᱜ ᱮᱱᱟ ᱡᱮ, ᱫᱟᱱᱤᱭᱮᱞ ᱯᱩᱛᱷᱤ ᱨᱮ “the daily” ᱫᱚ ᱪᱮᱫ ᱠᱚ ᱩᱯᱨᱩᱢ ᱮᱫᱟ—ᱯᱮᱜᱟᱱᱤᱡᱚᱢ—ᱟᱨ “the taking away of the daily” ᱥᱟᱶ ᱡᱚᱲᱟᱣ ᱥᱟᱹᱦᱤ ᱤᱛᱤᱦᱟᱥ (508 AD) ᱵᱟᱵᱚᱛ ᱥᱟᱹᱦᱤ ᱦᱚᱭ ᱨᱮ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ။

Humnoonni humna sadii badiisa fidan akka caasaa raajii taʼetti beekuun, caasaa raajii Milleraayitotaa kan humnoota lamaan badiisa fidan jalqabaa taʼe wajjin wal cina dhaabbata; akkasumas Milleraayitonni “guyyoota hunda” jedhamuu amantii waaqeffannaa mootummaa keessaa taʼe akka taʼetti adda baasuun isaanii, akka obboleettii White jedhetti, seenaa kutaa dhumaa Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoffaa keessaa lakkoofsota jahan dhumaa wajjin walsimu dhiheesse. Kanaafuu, mormiin beekumsa hin banamin yeroo dhumaa bara 1989 keessatti kaʼe, yeroo beekumsi dabalaa deeme ifa caalu fide; akkasumas seera addaa sochii ergamaa sadaffaaaf taʼan adda baase; isaanis guddina seerota raajii muraasa William Milleriin walitti qabamanii fi sochii ergamaa jalqabaa keessatti hojii irra oolan wajjin wal cina dhaabbatu turan.

Nuti Roomee sadii, kufaatii Baabilon sadii, fi Eeliyaasota sadii akkamitti yeroo sadiitti hojii irra oolan ilaalleerra; amma immoo ergamoota sadii kan Ergamicha Kakuu duraan karaa qopheessan irratti xiyyeeffachaa jirra. Roomee sadii fi kufaatii Baabilon sadii gidduutti walitti dhufeenya cimaa fi wal fakkaataa taʼe adda baafanneerra; akkasumas Eeliyaasota sadii fi ergamoota sadii kan karaa qopheessan wajjinis wal fakkaatinsi cimaa jira. Bara dhumaatti William Miller fi Future for America lamaan isaanii iyyuu Eeliyaas isa sadaffaa akkasumas ergamaa isa sadaffaa kan karaa qopheessu bakka buʼu. Yesus yeroo hunda dhuma wantaa tokkoo jalqaba wanta tokkootiin ibsa; sochiin ergamaa jalqabaa immoo sochii ergamaa sadaffaa wajjin wal qixa deema.

> "Waaqayyo ergaawwan Mul’ata 14 iddoo isaanii sarara raajii keessatti kenneera; hojii isaanii immoo hanga xumura seenaa lafaa kanaatti dhaabatuu hin qabu. Ergaan ergamaa jalqabaa fi lammaffaa yeroo kanaaf ammas dhugaa dha; isa itti aanu kanas wajjin wal cina akka deemaniifis ta’u qabu. Ergamaan sadaffaan akeekkachiisa isaa sagalee guddaadhaan labsa. Yohaannis, ‘Kana booddee,’ jedhe, ‘ergamaa biraa samii irraa bu’aa arge; inni humna guddaa qaba ture, laftis ulfina isaatiin ifte.’ Ifa kana keessatti, ifni ergaawwan sadan hundumaa walitti makamee jira." The 1888 Materials, 803, 804.

Sochiin ergamaa fi ergamaa lammaffaa kan durfame William Milleriin ture. Obboleettiin White immoo Millerin “ergamaa filatame” jechuun adda baafti.

> “William Miller mootummaa Seexanaa jeequsaa ture; diinni guddaan sunis bu’aa ergaa sanaa fashaleessuu qofa osoo hin taane, ergamaa mataa isaa illee balleessuu barbaade.” Spirit of Prophecy, volume 4, 219.

Akkasumas Millar Eliyaasii fi Yohannis Cuuphaa lamaaniniin fakkeeffamee akka ture ni mul’isti.

> “Kumaatamni namoonni hedduun dhugaa William Miller lallabe fudhachuuf geggeeffaman; hojjettoonni Waaqayyoo immoo hafuuraa fi humna Eliyaas keessatti ergaa sana labsuuf kaafaman. Akka Yohaannis, isa Yesuus dura adeemu sanaatti, warri ergaa ulfaataa kana lallaban hundee mukaatti qottoo kaa’uun dirqama akka isaanitti dhaga’ame, akkasumas namoonni qalbii jijjiirraaf ija malu akka godhatan waamu.” Early Writings, 233.

Yohannis Cuuphaan, inni akka Yesus jedhetti Eeliyaas lammaffaa ture, akkasumas ergamaa duraa kan Ergamaa Kakuu sanaaf karaa qopheessuuf ta’u ture. Kanaafuu, sochiin ergamaa sadaffaa “ergamaa filatamaa” tokko akka qabaatu ifaadha. Ergamaan sun Eeliyaas, Yohannis Cuuphaa fi Wiiliyaam Miileriin fakkeenya keessatti dursee mul’ifameera. Miiler wajjin, ergamoonni filatamoon lamaan sun jalqabaa fi xumura sochii ergamoota sadan Mul’ata boqonnaa kudha afur keessa jiru bakka bu’u; akkas godhachuudhaanis, walitti isaanii Eeliyaas sadaffaa akkasumas ergamaa sadaffaa kan Ergamaa Kakuu sanaaf karaa qopheessuuf jiru bakka bu’u.

Ergaa ergamaa inni filatame jalqabaa yookaan dhumaa keessaa tokko irraa dhufu kam iyyuu fudhachuu diduun du’a dha; ergaan Future for America immoo hojii raawwachiisummaa raajii “sarara irratti sarara” jedhu irratti hundaa’a; kunis mala roobaa boodaa ti. Hojiirra oolmaa “sarara irratti sarara” tiin sochiin Millerite sochii Future for America akka fakkeenyan agarsiisu ni mirkanaa’a. Mallattoon daandii tokkoo keessaa seenaa Millerite keessatti William Miller, “ergamaa filatame” dha. Mallattoo daandii sana diduun ergaa diduu dha; kanaafuu jalqabaa fi dhuma Adventismiin akka mirkanaa’etti, ergamaa diduunis ergaa diduu dha; sababiin isaas ergaan ergamaa filatame tokko ni adda baasa. Kanaaf, ergaa diduun ergamaa diduu dha; akkasumas faallaan isaa illee akkasuma. Yoo nama sirbu hin jirre, sirbi hin jiru.

> “Anaa gara labsii dhufaatii jalqabaa Kiristoositti deebifamee nan agarsiifame. Yohannis karaa Yesuusiif qopheessuuf hafuuraa fi humna Eliyaasiin ergame. Warri mootummaa Yohannisiin kennamu didan barsiisa Yesuus irraa fayyummaa hin arganne. Mormiin isaanii ergaa dhufaatii Isaa dursee labsu sanaaf qaban iddoo isaan ragaa isa inni Masiihii taʼuu isaa mirkaneessu keessaa isa cimaan illee salphaatti fudhachuu hin dandeenye keessa isaan kaaʼe. Seexanni warra ergaa Yohannis didan duratti geggeessee, kana caalaatti akka deeman, Kiristoosin akka didanii fi fannisan godhe. Kana gochuudhaan iddoo isaan eebba guyyaa Pheenxeqoosxee irratti kennamu, isa karaa mana qulqullummaa waaqa keessaa itti seenan isaan barsiisu, fudhachuu hin dandeenye keessa of kaaʼan. Golgaan mana qulqullummaa cicciramuun aarsaawwanii fi sirna Yihudootaa akka siʼachi hin fudhatamne agarsiise. Aarsaan Guddaan dhiyaatee ture, fudhatamas argatee ture; Hafuurri Qulqulluun guyyaa Pheenxeqoosxee irratti buʼe immoo yaada bartootaa mana qulqullummaa lafa irraa gara mana qulqullummaa waaqa keessaatti geesse; achitti Yesuus dhiiga ofii isaatiin seenee, buʼaa araara Isaa bartoota Isaa irratti dhangalaasuuf. Yihudoonni garuu dukkana guutuu keessa hafan. Isaan ifa karoora fayyinaa irratti qabaachuu dandaʼan hundumaa dhaban; aarsaa fi kenna isaanii faayidaa hin qabne irratti amanuus itti fufan. Manni qulqullummaa waaqa keessaa bakka mana qulqullummaa lafa irraa buʼe ture; garuu isaan jijjiirama sana hin beekne. Kanaafuu isaan araara Kiristoos iddoo qulqulluu keessatti raawwatamu irraa fayyummaa argachuu hin dandeenye.

> “Baayʼeenis Yihudoonni Kristoosin didanii fannisan sana sodaa guddaadhaan ilaalu; seenaa salphina isa irratti raawwatame yommuu dubbisanis, isa akka jaallatan yaadu, akka Phexiroos isa hin ganne, yookaan akka Yihudoonni godhanitti isa hin fannifne turan jedhaniis ofitti amanu. Garuu Waaqni onnee nama hundumaa dubbisu sun, jaalala Yesuusiif qabaachuu isaanii himatan sana qorumsatti fideera. Ergaa ergamaa isa jalqabaa simatamuun isaa guutummaan samii hundumaa fedhii gadi fagoodhaan ilaalaa ture. Garuu baayʼeen warra Yesuusin jaallachuu isaanii himatan, warri seenaa fannoo dubbisanii imimmaan dhangalaasan iyyuu, oduu gaarii dhufaatii Isaa qoosan. Ergaa sana gammachuudhaan simachuu mannaa, soba jechuun labsan. Warra mulʼachuu Isaa jaallatan jibban; waldaalees keessaa isaanii baasan. Warri ergaa isa jalqabaa didan, isa lammaffaadhaan fayyadamuu hin dandeenye; akkasumas iyya walakkaa halkan keessaa, kan amantiidhaan Yesuus wajjin iddoo hundumaa caalaa qulqulluu mootummaa waaqaa keessa jiru seenuuf isaan qopheessu sanaanis hin fayyadamne. Ergaawwan lamaan duraa diduudhaanis hubannaa isaanii hamma dukkaneessanitti, akka ifa tokko illee ergaa ergamaa isa sadaffaa keessaa hin argine taʼe; inni immoo karaa gara iddoo hundumaa caalaa qulqulluutiitti geessu argisiisa. Ani akkuma Yihudoonni Yesuusin fannisanitti, waldaaleen maqaa qofa qaban ergaawwan kana fannisu isaanii arge; kanaafis karaa gara iddoo hundumaa caalaa qulqulluutiitti geessu hin beekan, kadhannaan Yesuus achi keessatti isaanii godhuunis isaan hin fayyadu. Akkuma Yihudoonni aarsaawwan isaanii faayidaa hin qabne dhiʼeessanitti, isaanis kutaa Yesuus irraa baʼe sanaaf kadhannaawwan isaanii faayidaa hin qabne ol dhiʼeessu; Seexannis gowwoomsicha kanaan gammadee amala amantii of irratti fudhata, humna isaatiin, mallattoowwan isaatiin, dinqiiwwan sobaatiin hojjechaa, yaada Kiristaanota ofiin jedhu kana gara isaatti geessa, kiyyoo isaa keessatti jabeessee isaan qabachuuf.” Early Writings, 259–261.

Warri “dhugaa ba’umsa Yohannis didan barsiisa Yesusiitiin hin fayyanne,” akkasumas warri “ergaa jalqabaa didan isa lammaffaatiin fayyadamuu hin dandeenye; akkasumas iyya sa’aatii walakkaatiinis hin fayyanne.” Tajaajilli Yohannis cuuphaa Kiristoos dura ture; yeroo gabaabaa sana booddee immoo Inni jalqaba tajaajila Isaa irratti mana qulqullummaa qulqulleesse. Tajaajilli Millar, yeroo Inni Onkoloolessa 22, 1844 irratti tasaan dhufu ilmaan Leewwii qulqulleessuuf, Kiristoosiif qopheesse. Dhugaa baatota lamaan sana keessaa tokkoon tokkoon keessatti, ergamaa karaa qopheessu diduun du’a wajjin wal qixa ta’a.

Qulqulleessaa fi qulqulleessuun Kiristoosiin hojii Isaa akka Ergamaa Kakuu keessatti raawwatame, kaayyoon isaa uummata tokko hojii ergaa fayyinaa addunyaatti geessuu raawwachuuf kaasuudhaaf ture. Hojichi yeroo yeroo murtiin raawwiin itti jalqabu bakka buʼutti dura raawwatama. Seenaa bartootaa keessatti badiinsi Yerusaalem murtii raawwii bakka buʼa; Adventizimiinis hojii sana raawwachuuf itti gaafatamummaa isaanii irraa garagalan; garuu Gooftaan isaan walitti qabuu yaalee ture. Inni saba Isaa ergaa isaan addunyaatti geessuu dandaʼan isa fakkii agarsiisaatiin mulʼisuuf chaartii 1850 maxxansiisuutti geggeesse.

> “Wanti Waaqayyoo akka Israaʼel bara afurtama gammoojjii keessa jooru miti ture; Isaan gara biyya Kanaʼaanitti kallattiidhaan geessee, achitti saba qulqulluu, gammadaa taʼanii akka hundeeffaman ni fedha ture. Garuu, ‘isaan amanuu dhabuu isaanii irraa kan kaʼe seenuu hin dandeenye.’ Ibroota 3:19. Sababa duubatti deebiʼuu isaanii fi gantummaa isaaniitiin gammoojjii keessatti badan; kaan immoo akka Biyya Abdachiifamte keessa seenaniif kaafaman. Haaluma wal fakkaatuun, dhufaatiin Kiristoos akka yeroo dheeraa akkanaatti turee fi sabni Isaa akka waggoota hedduu addunyaa cubbuu fi gaddaa kana keessatti hafan fedhi Waaqayyoo miti ture. Garuu amanuu dhabuun isaanii Waaqayyo irraa isaan addaan baase. Akkuma hojii Inni isaanii irratti muude hojjechuu didanitti, kaan ergaa sana labsuuf kaafaman. Yesus gara-laafina addunyaadhaaf qabuun dhufaatii Isaa ni tursiisa; kunis cubbamoonni akeekkachiisa sana dhagaʼanii, dheekkamsi Waaqayyoo utuu hin dhangalaʼin dura Isa keessatti iddoo baqannaa akka argataniif.” The Great Controversy, 458.

Adventizmiin isaanii amantii isaanii jabeessanii qofa utuu turan, “hojiin isaanii ni xumuramee ture.”

> “Adventistoonni abdii kutannaa guddaa bara 1844 sanaa booddee amantii isaanii cimsee qabatanii, qophii banuu Waaqayyoo keessatti tokkummaadhaan itti fufanii, ergaa ergamaa sadaffaatti fudhatanii humna Hafuura Qulqulluutiin isa biyya lafaatti labsanii utuu turanii, fayyina Waaqayyoo ni arganii turan; Gooftaanis tattaaffii isaanii wajjin humnaan hojjetee ture; hojii sun ni xumuramee ture; Kiristoosis amma kanaan dura saba Isaa badhaasa isaanii fudhachiisuuf dhufee ture. Garuu yeroo shakkii fi wallaalummaa abdii kutannaa sanaa hordofe keessatti, amantoonni adventii hedduun amantii isaanii gad dhiisan.... Akkasitti hojii sun gufachiifame, addunyaanis dukkana keessatti hafte. Qaamni Adventistotaa hundinuu ajajawwan Waaqayyoo fi amantii Yesuus irratti tokkummaadhaan dhaabatanii utuu turanii, seenaa keenya akkam baayʼee garaagar taʼee ture!” Evangelism, 695.

Bara baraa 1844 keessa, Ergamaan Kakuu sana sochii Millerootaa qulqulleesse, achiis Birraa keessa ergaa ergamaa sadaffaa fide. Miller, ergaan isaa fi sochiin inni bakka buʼe fakkeenya durboota kudhan sana raawwatanii turan. Walgaʼii qubannaa Exeter, NH keessatti ergaan Iyya Halkan Walakkaa dhufe; jiʼoota gabaaboo lama keessatti immoo, durboota keessaa warri zayita qaban eenyu akka taʼe mulʼifame. Gareewwan lamaan mulʼataniiru; ergamaan sadaffaanis ergaa harka isaa keessa ture, kan nyaatamuu qabu, fide; garuu durboonni ogeeyyiin “yeroo shakkii fi mirkaneeffannaa dhabuu keessatti” “amantii isaanii gadhiisan.”

“ཐེ་ཚོམ་དང་མི་ངེས་པའི་དུས་ཡུན་” ཞེས་པ་ནི་ཁོང་གི་འཆི་བའི་སྐབས་སུ་ཁོང་གི་ཉེ་གནས་རྣམས་ཀྱིས་མཚོན་པར་བྱས་ཡོད་ལ། འོན་ཀྱང་ཉིན་གསུམ་པར་ཁོང་གིས་རང་གི་ཉེ་གནས་རྣམས་ལ་ཁོང་གི་འཆི་ལས་སླར་གསོན་པའི་འཕྲིན་བཟང་འགྲེལ་བཤད་མཛད་པ་དང་། ཁོང་ཚོས་ “རང་གི་དད་པ་མ་བཏང་།” ཞེས་པ་ཡིན། ཕོ་ཉ་དང་པོ་དང་གཉིས་པའི་འཕྲིན་བཟང་གི་འགུལ་སྐྱོད་ནང་གི་ཤེས་རབ་ལྡན་པའི་ན་ཆུང་མ་རྣམས་ཀྱི་ “ཐེ་ཚོམ་དང་མི་ངེས་པའི་དུས་ཡུན་” ནི་ལོ་གསུམ་ཙམ་མུ་མཐུད་དེ་བསྡད་པ་དང་། དེའི་མཚམས་སུ་གཙོ་བོས་སིས་ཊར་ཝཱའིཊ་ལ་ཁོང་གིས་རང་གི་མི་སེར་ལྷག་མ་ཡང་བསྐྱར་བསྡུ་བའི་ཕྱིར་ཕྱག་བསྲིངས་གནང་ཡོད་པ་གསལ་སྟོན་མཛད། ཁོང་གིས་རང་གི་མི་སེར་རྣམས་ལ་པར་སྐྲུན་གྱི་ལས་ཀ་འགོ་འཛུགས་པ་དང་། ཧ་བ་ཀུག་གི་རེའུ་མིག་གཉིས་པ་བཟོ་བར་འཁྲིད་གནང་ཡང་། “ཨེཊ་ཝེནཊ་དད་ལྡན་པ་མང་པོས་རང་གི་དད་པ་བཏང་སོང་།.... དེ་ལྟར་ལས་ཀ་ལ་བཀག་འགོག་བྱུང་ནས། འཛམ་གླིང་ནི་མུན་པའི་ནང་དུ་བཞག་སོང་།”

꯱ꯦꯟ 1849 ꯗꯥ, ꯋꯤꯂꯤꯌꯝ ꯃꯤꯂꯔ—ꯑꯍꯥꯟꯕ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯑꯦꯟꯖꯦꯜꯒꯤ ꯄꯥꯎꯖꯦꯜꯒꯤ ꯈꯟꯗꯣꯛꯄ ꯄꯥꯎꯈꯨꯝꯕ—ꯔꯦꯁꯠ ꯇꯧꯔꯦ꯫ October 22, 1844 ꯒꯤ ꯋꯥꯏꯔ ꯅꯨꯄꯤꯁꯤꯡꯅ “ꯃꯈꯣꯏꯒꯤ ꯐꯤꯇ ꯑꯗꯨ ꯆꯠꯅꯕ ꯊꯝꯂꯒ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯑꯇꯣꯞꯄ ꯑꯃꯗ ꯑꯥꯏꯈꯣꯏꯅ ꯂꯣꯏꯅ ꯏꯁꯔꯒ ꯂꯩꯔꯤꯕ ꯑꯇꯣꯞꯄ ꯄ꯭ꯔꯣꯕꯤꯗꯦꯟꯁ ꯑꯗꯨꯒꯤ ꯑꯁꯣꯏꯕ ꯂꯝꯗ ꯆꯠꯄꯤꯔꯛꯂꯕ” ꯑꯣꯏꯔꯝꯕꯗꯤ, ꯄ꯭ꯔꯚꯨꯅ ꯑꯦꯂꯥꯏꯖꯥꯒꯤ ꯑꯥꯇꯦꯟ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯄꯥꯋꯔꯗ ꯑꯣꯏꯕ ꯑꯇꯣꯞꯄ ꯃꯦꯁꯦꯟꯖꯔ ꯑꯃ ꯄꯣꯛꯍꯜꯂꯛꯄ ꯑꯣꯏꯔꯝꯃꯤ꯫ ꯑꯗꯨꯕꯨ “ꯈ꯭ꯔꯥꯏꯁꯠꯇꯒꯤ ꯂꯥꯛꯄ” ꯑꯗꯨ “ꯄꯨꯝꯅꯝꯂꯤ” ꯑꯃꯁꯨꯡ “ꯃꯍꯥꯛꯀꯤ ꯃꯤꯌꯥꯝ” ꯑꯗꯨ “ꯃꯁꯤ ꯆꯥꯅꯥ ꯑꯣꯏꯅ” ꯑꯍꯥꯟꯕ ꯏꯁ꯭ꯔꯥꯌꯦꯜ ꯑꯗꯨꯒ ꯆꯥꯡꯗꯝꯅ “ꯁꯤꯟ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯁꯣꯔꯣꯎꯒꯤ ꯃꯃꯥꯡ ꯃꯥꯂꯦꯝꯑꯁꯤꯗ” “ꯃꯇꯝ ꯀꯌꯥ ꯂꯩꯒꯠꯀꯅꯤ”꯫

Waggaa 1863 keessa fincila sana booda bara dhibba tokkoo fi waggaa digdamii jaha booda, Gooftaan ergamaa filatamaa ergamaa sadaffaa ni kaase. Hojii isaa keessatti, inni karaa qopheessuu qaba ture akka Ergamaan Kakuu iddoo qulqulluu Isaa keessatti tasumaa dhufuuf, akkasumas yeroo xumura murtii qorannoo keessatti warra kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur wajjin walitti dhufeenya kakuu keessa seenuuf; garuu immoo ergaa tokko dhiheessuu qaba ture, isa yeroo Murtii Raawwachiisaa keessatti, isa seera Dilbataa yeroo dhiyootti dhufu irraa jalqabu keessatti, tokkummaa sadii Ah’aab, Iizaabelii fi raajota ishee dura dhaabbatu.

Ergamaan inni karaa qopheessu hojii tokko, ergaa tokko, ergamaa tokko, fi sochii tokko bakka bu’a; kunis yeroo haalota xumuraa Murtii Qorannoo keessatti ta’a. Eliyaas inni sadaffaan hojii tokko, ergaa tokko, ergamaa tokko, fi sochii tokko bakka bu’a; kunis yeroo haalota xumuraa Murtii Raawwachiisaa keessatti ta’a. Ergaan ergamaa karaa qopheessuu, fi ergaan Eliyaas, ergaa isa sadaffaa keessaa balaa sadii kanneen Mul’ata boqonnaa saddeet irraa hamma kudha tokkootti keessatti ibsaman keessaa isa tokkoo dha.

Seenaa ergamichaan karaa qopheessu sanaan bakka buufame keessatti, ergaan Woyyaffannaa sadaffaa jedhu sagalee Xurumbaa isa Adventizimii Laa’odiiqeyaa “warqee ibiddaan qorame na biraa bitadhu, akka ati sooressuuf; uffata adii uffadhu, akka uffatamtuu fi qaaniin qullaa ta’uu keetii hin mul’anneef; akkasumas ija kee qoricha ijaatiin dibadhu, akka argituuf” jedhee waamu dha. Inni ergaa jaalala Waaqayyoo kan sabni Waaqayyoo yakka isaanii ittiin arganidha; jechuunis, “hamma” Inni jaallatu hundumaa, Inni “ni ifata, ni adabas.” Inni ergaa qajeelummaa Kiristoos isa namoota amala Isaa fudhachuuf waamu dha; amalli sun yeroo Ergamichi Kakuu hojii mana qulqullummaa lubbuu qulqulleessuu raawwatu keessatti mul’ata; kanaafuu, warra Inni jaallatu amala Isaa akka mul’isanitti, “kanaaf hinaafaa, qalbii jijjiirradhaa” jedhee waama; Inni “balbala” qoodama baraa sanatti “jira,” innis yeroo carraan araaraa cufamu bakka bu’a, achittis Inni Adventizimii Laa’odiiqeyaa “afaan” Isaa keessaa “ni tufaa.” “Balballi” qoodama baraa sunis balbala Inni “bana, namni tokko illee hin cufu; cufa, namni tokko illee hin banu” jedhu dha.

Wal-dhabbii fakkaatu kan mul’atu tokko jira; inni garuu hojii irra oolmaa “sarara irratti sararaa”tiin hiikama; ta’us namoonni baay’een fakkaachuu wal-dhabbii sana illee hin hubatan ta’a. Yommuu hiikamu, ce’umsa Murtii Qorannoo irraa gara Murtii Raawwachiisaa, isa seera Dilbataa yeroo dhihootti dhufu irratti ta’u, caalaatti ifa godha. Inni kan hiikamu, guyyaan Pheenxeqoosxee seera Dilbataa yeroo dhihootti Ameerikaa keessatti dhufu fakkeenyaan agarsiisa jechuun fudhachuudhaan. Ergamaa sadaffaa isa karaa qopheessu kan akka mallattoo Murtii Qorannoo keessatti ilaalle xumuruudhaaf, Eliyaas inni sadaffaan ammoo mallattoo Murtii Raawwachiisaa ta’uu isaa irraa garaagarummaa qabuun, fakkaachuu wal-dhabbii kana irratti ni dubbanna.

ꯑꯩꯈꯣꯏꯅꯥ ꯃꯊꯪꯒꯤ ꯑꯥꯔꯇꯤꯀꯜꯗ ꯃꯁꯤꯒꯤ ꯂꯩꯔꯤꯛ ꯑꯁꯤ ꯃꯈꯥ ꯆꯠꯊꯔꯒꯅꯤ।

> “Maleekaan ergaa maleekaa sadaffaatiin wal qabatee labsu ulfina isaatiin lafaa guutuu ifsiisuuf jira. Hojii bal’ina addunyaa hunda hammatuu fi humna adda ta’e qabu asitti raajii keessatti dubbatameera. Sochiin dhufaatii bara 1840–44 mul’ata ulfina qabeessa humna Waaqayyoo ture; ergaan maleekaa jalqabaa buufata ergamtootaa addunyaa hundumaatti geeffame, akkasumas biyyoota tokko tokkotti haaromsa amantii jaarraa kudha ja’affaa irraa jalqabee lafa kamiyyuu keessatti mul’ate caalaa fedhiin amantii guddaan argameera; garuu kunniin hundinuu sochii humna guddaa qabu isa akeekkachiisa dhumaa maleekaa sadaffaa jalatti ta’uun caalamu.”

> “Hojiin kun hojii Guyyaa Phanqaxxeetiitti fakkaata. Akkuma ‘roobni duraa’ yeroo jalqaba lallaba wangeelaatti, dhangala’iinsa Hafuura Qulqulluu keessatti, sanyiin gatiin guddaan biqiluuf kennametti, akkasuma ‘roobni boodaa’ immoo xumura isaatti bilchaachuu midhaaniif ni kennama. ‘Yoos ni beekna, yoo itti fufnee Waaqayyoon beekuu barbaadne; ba’iinsi Isaa akka barii qophaa’eera; Inni akka roobaatti, akka rooba boodaa fi rooba duraatti lafatti nuuf ni dhufa.’ Hosea 6:3. ‘Kanaaf yaa ijoollee Xiyoon, gammadaa, Waaqayyo Waaqa keessanittis ililchaa; inni rooba duraas hamma madaalame isiniif kenneera, roobas, rooba duraatii fi rooba boodaa isiniif akka buusu ni godha.’ Joel 2:23. ‘Guyyoota dhumaatti, jechuun Waaqayyo, Hafuura Koo keessaa foon hundumaa irratti nan dhangalaasa.’ ‘Namni maqaa Gooftaa waammatu hundinuu ni fayya.’ Hojii Ergamootaa 2:17, 21.”

> “Hojii guddaan wangeelaa ibsa humna Waaqayyoo isa jalqaba isaa mallatteesse irra xiqqaa taʼeen xumuramuu miti. Raajiiwwan jalqaba wangeelaatti dhangalaʼuu rooba duraa keessatti raawwataman, xumura isaatti immoo rooba boodaa keessatti irra deebiʼanii ni raawwatamu. Kunoo ‘yeroo haaromfinaa’ isa ergamaan Phexros akkana jechuun dursee eeggachaa ture: ‘Kanaaf yaada geddaradhaa, deebiʼaatis, cubbuun keessan akka haqamuuf, yeroo haaromfinaa fuula Gooftaa duraa akka dhufu; innis Yesusin erguuf.’ Hojii Ergamootaa 3:19, 20.” The Great Controversy, 611.

Back to Articles