Article

# Kitaaba Daani’eel - Lakkoofsa Dhibba Tokkoo fi Jahaatama Lama

Yeroo Raajii Roomaa: Mul’ata Ibsuu

Author

Jeff Pippenger

Published

March 27, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Roomaan mul’ata ni hundeessa, Roomaanis “yeroo” isheetti ni mul’ata. Kun ibsa Obboleettii White ti; isheen keessatti wanti akka ifatti hubatamu qabu maal akka ta’e ni ibsiti:

> “Mul’anni Mul’ataa macaafa cufame dha, garuu akkasumas macaafa baname dha. Inni dhugaa ba’iinsota dinqisiisoo bara dhumaa seenaa lafa kanaa keessatti raawwatamuu qaban galmeessa. Barnoonni macaafa kanaa ifaa fi murtaa’oo dha; kan iccitii fakkaatan yookaan hubatamuu hin dandeenye miti. Isa keessatti sararri raajii isauma Daani’el keessatti kaafame irra deebi’amee fudhatameera. Raajiiwwan keessaa tokko tokko Waaqayyo irra deebi’ee dubbateera; kanaanis isaanii barbaachisummaa kennamuu akka qabu agarsiiseera. Gooftaan waan hiika guddaa hin qabne irra deebi’ee hin dubbatu.” Manuscript Releases, volume 9, 8.

“Waaqayyo wantoota bu’aa guddaa hin qabne irra deebi’ee hin dubbatin” akkasumas “yeroon” Roomaa wajjin walqabatu irra deddeebi’ee ibsama. “Yeroo” Roomaa wajjin walqabatu hubachuun “bu’aa guddaa” qaba; sababiin isaas, mul’ata sana dhaabuudhaan mata-duree ta’ee kan mul’atu Roomaa akka ta’e wanti saaqu isa sana. Si’a torba, waggoonni kuma tokko dhibba lamaa fi jahaatamni bulchiinsa paaphaasummaa keessaa Danielii fi Mul’ata keessatti kallattiidhaan eeramu.

> Inni immoo Isa Gubbaattiin Ol Aanaa irratti dubbii guddaa ni dubbata; qulqulloota Ol Aanaa ni dadhabsiisa; yeroootaa fi seerota jijjiiruufis ni yaada; isaanis hamma yeroo tokkoo fi yeroo lamaa fi walakkaa yerootti harka isaa keessa kennamu. Daani’el 7:25.

> Anis namicha quncee talba uffate sana irra dhaabate san dhagaʼe; inni harka isaa mirgaa fi harka isaa bitaa gara samii ol qabee, Isa bara baraan jiraatuun kakatee, kun yeroo tokkoof, yeroo lamaaf, yeroo walakkaadhaaf akka taʼu dubbate; yommuu humna saba qulqulluu bittimsu guutetti, wantoonni kun hundinuu ni raawwatamu. Daaniʼel 12:7.

> Garuu oobdii mana qulqullummaa alaa jiru dhiisi, isa hin safariin; sababiin isaas innis warra Ormaatiif kennameera; isaanis magaalaa qulqullittii jiʼoota afurtamii lama miilla isaanii jalatti ni dhidhiitu. Mulʼata 11:2

> Ani immoo humna nan kennaaf; isaanis uffata gaddaa uffatanii guyyoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jaatama raajii dubbatu. Mul’ata Yohaannis 11:3.

> Dubartittiin sun gara lafa onaa baqatte; achittis bakki Waaqayyo isheedhaaf qopheesse jira; akka isaan achitti guyyoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatama ishee sooranitti. Mul’ata 12:6.

> Dubartittiin sunis baallee gurguddaa lama kennameef; ishii gara lafa onaa, gara iddoo ishii, bakka yeroo tokkoof, yeroo lamaaf, fi walakkaa yeroof fuula bofaa sana irraa nyaatamtuutti akka balaliituuf. Mul’ata Yohaannis 12:14.

> Akkasumas af kennameef waan gurguddaa dubbatuu fi arrabsoo dubbatu isaaf kenname; akkasumas jiʼoota afurtamaa fi lama itti fufuuf aangoon isaaf kenname. Mul’ata Yohaannis 13:5.

Wabiileen kallattii torban kunneen ibsiwwan raajii addaa fi ifaa kan Roomaa dhiyeessu. Keessumaa kutaawwan sana keessatti Roomaan ifatti mul’ata. Obboleettii Waayit immoo yeroon kun akka “waggaa sadii fi walakkaa yookaan guyyoota 1260”tti illee bakka bu’anii ibsamu jedha. Macaafa Qulqulluu keessatti “waggaa sadii fi walakkaa” yookaan “guyyoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jaatama” hin argitan. Obboleettii Waayit sirna shallaggii wabiiwwan torban sanaa akkuma kanaatti qofa hojiirra oolchaa jirti.

> Boqonnaa 13 keessatti (lakkoobsa 1–10) bineensi biraa, “saree qeerensaa fakkaatu,” ibsameera; isaafis jawween “humna isaa, teessoo isaa, fi aangoo guddaa” kenne. Mallattoon kun, akkuma Pirootestaantonni baayʼeen amananitti, abbaa taayitaa Popee agarsiisa; innis humnaa fi teessoo fi aangoo yeroo mootummaa Roomaa durii harkaa ture sana dhaale. Waaʼee bineensa saree qeerensaa fakkaatu sanaas akkana jedhameera: “Afaan waan gurguddaa fi arrabsoo dubbatu tokko isaaf kenname…. Innis maqaa Waaqayyoo, fi godoo Isaa, fi warra samii keessa jiraatan arrabsuuf, afaan isaa Waaqayyo irratti arrabsoodhaan bane. Qulqulloota wajjin waraana godhee isaan mooʼuufis isaaf kenname; gosa hundumaa, afaan hundumaa, fi saba hundumaa irrattis aangoon isaaf kenname.” Raajii kun, ibsa gaanfa xinnaa kan Daaniʼel 7 keessa jiru wajjin jechuun ni dandaʼama jechuun wal fakkaata; shakkii malee abbaa taayitaa Popeetti akeeka.

> “‘Inni jiʼa afurtamii lamaa itti fufuuf kennameef.’ Akkasumas, raajiin ni jedha, ‘Ani mataa isaa keessaa tokko akka duʼaatti madaaʼe nan arge.’ Ammas: ‘Inni boojiʼaatti nama geessu boojiʼaatti ni geeffama; inni billaaʼeen ajjeesu billaaʼeen ajjeefamuu qaba.’ Jiʼoonni afurtamii lamaan sun, “yeroo fi yerowwanii fi walakkaa yeroo,” jechuunis waggoota sadii fi walakkaa, yookaan guyyoota 1260, kan Daaniʼel 7 keessatti ibsaman sanaan wal fakkaatu—yeroo aangoon paaphaasummaa ummata Waaqayyoo cunqursuuf ture. Yeroon kun, akkuma boqonnaawwan duraan ibsanitti, olaantummaa paaphaasummaa bara A.D. 538tti jalqabe; 1798ttis xumurame. Yeroo sanatti paappaan waraana Faransaayiitiin boojiʼame, aangoon paaphaasummaa madaa duʼaa argate, raajiinis ni raawwatame, ‘Inni boojiʼaatti nama geessu boojiʼaatti ni geeffama.’” The Great Controversy, 439.

Waan hafuuraan geggeeffameen waggoota sadii fi walakkaa akka “yeroo” Roomaa “mul’isu” jedhamee ilaaluuf aangoo qabnuun, wabiiwwan Macaafa Qulqulluu biroonis Roomaa irratti argaman ni mul’atu.

> Ani garuu dhugumaan isinittan hima, yeroo Eeliyaas bara Israa’el keessa turetti, yeroo samiin waggaa sadii fi ji’a jahaf cufamee, beelli guddaan biyya guutuu keessa turetti, haadholiin abbaan manaa irraa du’e hedduun Israa’el keessatti turan. Luqaas 4:25.

ئەلییاھنىڭ ئۈچ يىل يېرىم مۇددىتى، ۋاقىتنى تىياتىرا جامائىتىدىكى پاپالىق رىمغا سىمۋول بولغان يەزابەل بىلەن باغلايدۇ.

> Garuu, sababni ani si irratti muraasa qaba; ati dubartii Yezebel jedhamtu sana, kan ofiin “raajittii” jettee waamtu, garboota koo barsiisuu fi gowwoomsuudhaan sagaagalummaa akka raawwatan, akkasumas wantoota waaqolii tolfamoo waaqeffachuudhaaf aarsaa ta’an akka nyaatan eeyyamteetta. Ani sagaagalummaa ishee irraa akka qalbii jijjiirrattuuf yeroo isheedhaaf kenneera; isheen garuu qalbii hin jijjiirre. Mul’ata Yohaannis 2:20, 21.

“Yeroon” waldaa afraffaadhaaf kenname, kan Iizaabeliin bakka buufame, akkasumas “iddoo” dha.

> Eeliyaas akkuma keenya miiraa namaa qabu ture; bokkaan akka hin roobneefis cimsee kadhate; lafa irrattis waggaa sadii fi jiʼa jaʼa guutuu hin roobne. Yaaqoob 5:17.

Jiʼoota afurtamii lamaan guyyoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jaatamii wajjin tokko taʼuu isaanii irratti yaada kennuudhaan, Sistar Waayit yeroo sana “guyyoota sana” jedhee ni beeksifti; kunis guyyoowwan Kiristoos itti dubbate dha.

> “Yeroonni asitti eeraman—‘jiʼoota afurtamii lama’ fi ‘guyyoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatama’—wal fakkaatoodha; lamaan isaanii yeroo waldoonni Kiristoos Roomaa irraa cunqursaa keessa turan agarsiisu. Waggaa 1260 ol’aantummaa paaphaasummaa B.A. 538 keessatti jalqabe; kanaafis bara 1798 keessatti xumurama ture. Yeroo sana waraanni Faransaay Roomaa seenee paaphaasa hidhamaa godhe; innis baqannaan duʼe. Haa taʼu malee, yeroo gabaabaa booddee paaphaasni haaraan filatame iyyuu, sirni aangoo paaphaasummaa humna duraan qabu sana yeroo sanaa as deebiʼee qabatee hojjechuu gonkumaa hin dandeenye.”

> “Walitti-buʼaa waldaa bara 1260 guutuu keessatti hin itti fufne. Waaqayyo gara-laafinaan saba Isaaaf yeroo qorumsaa isaanii isa ibiddaa sana gabaabse. Fayyisaan, ‘rakkina guddaa’ waldaa irra gaʼu dursanii dubbatanii akkana jedhan: ‘Guyyoonni sun utuu hin gabaabbatin, namni tokko iyyuu hin oolu ture; warra filatamtootaaf garuu guyyoonni sun ni gabaabbatu.’ Maatewos 24:22. Dhiibbaa Haaromsaatiin walitti-buʼaan bara 1798 dura xumurame.” Waldhabdee Guddicha, 266.

ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ଏବଂ ସିଷ୍ଟର୍ ହ୍ୱାଇଟ୍ “those days” ବୋଲିଥିବା ପ୍ରକାଶକୁ ସେହି “time” ବୋଲି ପରିଚିହ୍ନିତ କରନ୍ତି, ଯାହା ପାପାଳ ରୋମକୁ ଚିହ୍ନଟ କରେ। ଦାନିଏଲ ଯେତେବେଳେ ଅଧ୍ୟାୟ ୧୧ର ଶ୍ଲୋକ ୩୧ରେ ପୃଥିବୀର ସିଂହାସନ ଉପରେ ପାପାସୀକୁ ସ୍ଥାପିତ କରାଯାଇବା ପରେ ଆସିଥିବା ନିର୍ଯାତନା ବିଷୟରେ କହନ୍ତି, ସେ ସେହି ନିର୍ଯାତନାର ସମୟକୁ “many days” ବୋଲି କହନ୍ତି।

> Harki isaa irraas humni ni ka’a; isaanis mana qulqullummaa jabinaa ni xureessu, aarsaa guyyaa guyyaan dhiyaatu ni balleessu, jibbisiisa mancaa fidus ni dhaabu. Warra kakuu irratti hammina hojjetan immoo inni soba lallabaatiin ni balleessa; garuu uummanni Waaqa isaanii beekan ni jabaatu, hojii guddaas ni hojjetu. Warri ummata keessaa hubannaa qabanis namoota baay’ee ni barsiisu; ta’us isaan billaan, ibiddaan, booji’amuu fi saamamuudhaan guyyoota baay’eedhaaf ni kufu. Daani’el 11:31–33.

Roomaan yeroo raajii isa wajjin walqabatee keessatti mul’ifamti; kanaaf Phaawulos namichi cubbuu “yeroo isaatti” akka mul’ifamu ni jedhu. Dhugaan Roomaan mul’ata sana hundeessitu—isa yoo hin beekne badnu—yeroo raajii sun maaliif yeroo baay’ee akkasumas karaa baay’eedhaan bakka buufamee akka dhiyaatu adda baasa; Waaqayyo “waan bu’aa guddaa hin qabne irra deebi’ee hin jedhu.” Lakkoofsa duraanii keessattiis, dhumni yeroo sanaa ni mallatteeffama.

> Warri hubattoonni sabaa keessa jiran baayʼee ni barsiisu; taʼus isaan guyyoota baayʼeef billaan, ibiddaan, boojiʼamuudhaan, saamichaadhaan ni kufu. Yommuu isaan kufan immoo gargaarsa xiqqoodhaan ni gargaaramu; garuu baayʼeen isaanii gara isaanii jechoota miʼeessaa taʼaniin ni maxxanu. Hubattoota keessaa kaan immoo isaan qoruuf, qulqulleessuuf, akka isaan adii taʼaniif, hamma yeroo dhumaatti ni kufu; yeroo murtaaʼeen sun amma iyyuu waan jiruuf. Daaniʼel 11:33–35.

“Yeroon dhumaa” “amma iyyuu yeroo murtaa’eef jira.” Jechi Ibrootaa “murtaa’e” jedhu “moed” dha; hiikni isaas yeroo murtaa’e yookaan beellama jechuudha. Kitaaba Daani’el keessatti barbaachisummaa fi ulfina raajii “yeroo murtaa’e” jedhuun qabdu, akkamitti irra deddeebi’amee ibsameen beekama. Adventistoonni Laodiiqeyaa muraasni baay’ee, yoo jiraatan iyyuu, bara 1989 “yeroo dhumaa” akka ture hin hubatan; kanaafuu 1989 yeroo murtaa’e ture. Innis yeroo Waaqayyo beekumsa sochii dhibba tokkoo fi afurtamii afur sanaatiif hiikamee banutti godhame dha. Sababii kanaaf, kitaabni Daani’el dhugaa kanaaf ragoota kenna; jechuunis “yeroon murtaa’e” dhufaatii “yeroo dhumaa” akka agarsiisu. Daani’el boqonnaa saddeet keessatti, mallattoon raajii kun ni ibsama.

> Anis sagalee nama tokkoo kan qarqara Ulaay gidduudhaa dhufee, waamee, “Gabriʼel, namichi kun mulʼata kana akka hubatu godhi” jedhe nan dhagaʼe. Innis gara iddoo ani dhaabadhetti dhiʼaate; yeroo inni dhufe anis sodaadhee, fuula kootti nan kufe; inni garuu, “Yaa ilma namaa, hubadhu; mulʼatichi kun yeroo dhumaatiif taʼa” naan jedhe. Utuu inni anaan dubbachaa jiruu, ani fuula kootiin gara lafaatti kufee hirriba cimaa keessa gale; inni garuu na tuqee, ol na dhaabe. Innis, “Kunoo, wanta dhuma dheekkamsaa keessatti taʼu si beeksisan qaba; sababiin isaas, dhumni sun yeroo murteeffametti ni taʼa” jedhe. Daaniʼel 8:16–19.

Akkuma boqonnaa kudha tokkootti, jechi “dhuma,” kan lakkoofsa kana keessatti “yeroo dhumaa” jedhu keessa jiru, jecha Ibrootaa kan “beellama” jedhamee hiikamu irraa adda ta’eedha. Yeroon dhumaa yeroo beellamame sanatti jalqabu bakka bu’a. “Yeroon beellamaa” (moed) beellama dha; yeroon dhumaa immoo (jecha Ibrootaa “gets”) yeroo dheeraa tokkoo dha, kan yeroo beellamame sanatti jalqabu. Inni “yeroo” Roomaa mul’isu sana; “yeroon” sunis baay’ee barbaachisaa waan ta’eef, dhumni yeroo sanaa, akkasumas yeroo dhuma yeroo sanaa booddee itti aanu, dhugaa baatota hedduudhaan bakka bu’ameera. Lakkoofsa digdamii afurffaa boqonnaa kudha tokkoffaa kitaaba Daani’el keessatti, Roomaan waaqeffannaa ormaa addunyaa “yeroo” tokkoof bulchaa akka turte adda baafamee ibsameera.

“Yeroon mallattoo” tokko waggoota dhibba sadii fi jahaatama dha; sababni isaas waggaa Macaafa Qulqulluu keessatti guyyoonni dhibba sadii fi jahaatama jiru. Roomaan waaqeffannaa mootummaa “yeroo” tokkoof bulchite; Roomaan paappaasii immoo “yeroo tokko, yeroo lamaa fi walakkaa yeroo tokkoo”f bulchite. Roomaan ammayyaa “sa’aatii” mallattoo tokkoof, yookaan “ji’oota afurtamii lama” mallattoo ta’aniif bulchiti. Bara 1844 booddee yeroo raajii hin jiru; kanaaf “sa’aatiin” sunii fi “ji’oonni afurtamii lamaan” sun yeroo seera Dilbataa dhihoo dhufu irraa jalqabee hamma yeroo qorannoon namaa cufamutti jiru dha. Garuu Roomaan waaqeffannaa olaantummaadhaan mootummaa qabattee lolaa Actium bara dhaloota Kiristoos dura 31 irraa jalqabee hanga Constantine magaalaa mootummaa impaayerichaa gara Constantinopletti bara 330tti jijjiireetti bulchaa turte. Lakkoofsoota armaan gadii Roomaa waaqeffannaa akka dubbatan ni beekna; sababiin isaas Kiristoos akka “abbaa mootummaa kakuu” isa yeroo fannifame “cabfamu”tti fakkeeffamee dhiyaata. Humni yeroo sana bulchaa ture Roomaa waaqeffannaa ture; kanaaf lakkoofsoonni amma ilaaluuf jirru Roomaa waaqeffannaa adda baasu.

> Iddoo isaa keessaa nama tuffatamaan tokko kaʼa; isaaf ulfinni mootummaa hin kennamu; inni garuu nagaan dhufee, afaan miʼaawaadhaan mootummaa ni argata. Humnoonni akka lolaa isa dura irraa ni sweptamu; ni cabus; eeyyee, bulchaan kakuu illee. Erga waliigalteen isaa wajjin godhamee booddee inni gowwoomsaan ni hojjetaa; inni ol baʼee saba xinnoodhaan jabaataa ni taʼa. Inni nagaan gara lafa gabbataa kutaa mootummaa sanaa seena; waan abboonni isaa hin goone, yookaan abbootiin abbootii isaa hin goone ni godha; boojuu, saamicha, qabeenya illee isaan gidduutti ni facaasaa; eeyyee, hamma yeroo tokkootti masaraawwan jajjaboo irratti mala isaa ni yaada. Daani’el 11:21–24.

Jechi dhuma irratti jechi “against” jedhu dhugumaan “from” jechuu dha; lakkoofsi kunis Roomaan heelloo waaqeffattuu taate (mala isaa dursee mul’isu) iddoo jabaataa ishee irraa (“Magaalaa Roomaa” irraa) waggoota dhibba sadii fi jahaatamaaf akka bulchitu dubbachaa jira.

> “‘LAKK. 24. Inni nagayaan biyya sana keessaa lafa coomaadhaa ta’an illee keessa ni seela; innis waan abbootiin isaa hin goone, abbootiin abbootii isaa illee hin goone ni godha; booji’amanii fi saamaa fi qabeenya isaan gidduutti ni facaasa; eeyyee, yeroof immoo malawwan isaa da’oo jajjaboo irratti ni yaada.’”

> “Karaa barameedaan saboonni, guyyoota Roomaa dura, kutaa-biyyoota gatii guddaa qabanii fi lafa qonnaan bultii badhaadhaa taʼe keessa itti seenuun, waraanaa fi injifannoodhaan ture. Amma garuu Roomaan waan abbaan isaanii yookaan abbaan abbootii isaanii hin raawwanne raawwachuuf ture; jechuunis, horata kana karaa nagaa fudhachuuf ture. Aadaan kanaan dura matumaa hin dhagaʼamin, inni amma jalqabame, mootonni mootummoota isaanii dhaalaatiin warra Roomaatti dhiisuun ture. Roomaan karaa kanaan kutaa-biyyoota gurguddoo hedduu dhuunfattee turte.

> “Warri akka kanaan mootummaa Roomaa jalatti galan bu’aa xiqqaa hin arganne. Isaan gaarummaadhaan fi laafinaadhaan ilaalaman. Kun akka boojuu fi saamichi isaanii gidduutti qoodamee kennamuutti ture. Isaan diinota isaanii irraa eegamanii, gaaddisa humna mootummaa Roomaa jalatti nagaa fi tasgabbii keessatti boqotan.

> “Gara kutaa lammaffaa keeyyata kanaatti, Bishop Newton yaada meeshaalee raaga mul’isan jabina-dhageettii keessaa, osoo isaaniin mormuu irra hin ta’in, dhiheessa. Kana Roomaanonni magaalattii isaanii jabduu tulluu torbaan qabdu keessaa ni raawwatan. ‘Yeroo tokkoof illee;’ shakkii malee yeroo raajii, waggaa 360 dha. Waggoonni kun qabxii kam irraa lakkaa’amuu qabu? Tarii taatee keeyyata itti aanu keessatti mul’ifamtu irraa ta’a.

> “‘LAKK. 25. Innis humna isaa fi onnee isaa loltoota baayʼee guddaadhaan mootii kibbaa irratti ni kakaasa; mootichi kibbaas loltoota baayʼee guddaa fi jabaa taʼaniin gara lolaa ni kakaafama; garuu inni hin dhaabbatu; sababiin isaas isaan mala isaa irratti ni xaxu.’

> “ପଦ ୨୩ ଓ ୨୪ ଦ୍ୱାରା ଆମେ ଯିହୂଦୀମାନେ ଓ ରୋମୀୟମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରେ ହୋଇଥିବା ଚୁକ୍ତି, ଖ୍ରୀ.ପୂ. ୧୬୧, ର ଏହି ପାର୍ଶ୍ୱକୁ ନମାଇ ଆଣାଯାଉଛୁ, ସେହି ସମୟକୁ, ଯେତେବେଳେ ରୋମ ସାର୍ବଜନୀନ ପ୍ରଭୁତ୍ୱ ଅର୍ଜନ କରିଥିଲା। ବର୍ତ୍ତମାନ ଆମ ସମ୍ମୁଖରେ ଥିବା ଏହି ପଦ ଦକ୍ଷିଣର ରାଜା, ଅର୍ଥାତ୍ ମିଶର, ବିରୁଦ୍ଧରେ ଏକ ସଶକ୍ତ ସାମରିକ ଅଭିଯାନକୁ, ଏବଂ ବିଶାଳ ଓ ପ୍ରବଳ ସେନାବଳମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରେ ଘଟିଥିବା ଏକ ଉଲ୍ଲେଖନୀୟ ଯୁଦ୍ଧକୁ ଦୃଷ୍ଟିଗୋଚର କରାଏ। ଏପରି ଘଟଣାମାନେ କି ଏହି ସମୟ ଚାରିପାଖରେ ରୋମର ଇତିହାସରେ ଘଟିଥିଲେ?—ହଁ, ଘଟିଥିଲେ। ସେହି ଯୁଦ୍ଧ ଥିଲା ମିଶର ଓ ରୋମ ମଧ୍ୟରେ ଥିବା ଯୁଦ୍ଧ; ଏବଂ ସେହି ସଙ୍ଗ୍ରାମ ଥିଲା ଆକ୍ଟିଅମ୍‌ର ଯୁଦ୍ଧ। ଆସନ୍ତୁ, ଏହି ସଂଘର୍ଷକୁ ନେଇଯାଇଥିବା ପରିସ୍ଥିତିମାନଙ୍କର ଏକ ସଂକ୍ଷିପ୍ତ ଅବଲୋକନ କରିବା।” ଉରିଆ ସ୍ମିଥ, Daniel and the Revelation, 271–273.

ତଦନନ୍ତର ଶ୍ଲୋକମାନଙ୍କରେ ନିର୍ଦ୍ଧାରିତ ସମୟ ଏବଂ ଶେଷକୁ ଦାନିଏଲଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ପୁନର୍ବାର ଉଲ୍ଲେଖ କରାଯାଇଛି।

> Inni humna isaa fi ija jabaatinaa isaa loltoota baayʼee guddaadhaan mootii kibbaa irratti kakaasa; mootichi kibbaas loltoota baayʼee guddaa fi jajjaboodhaan gara lolaatti ni kakaafama; garuu inni ni dhaabatu miti; sababiin isaas mala isa irratti ni qopheessu. Eeyyee, warri nyaata qooda isaa irraa nyaatan isa ni balleessu; loltoonni isaatis akka lolaa ni yaaʼu; baayʼeenis ajjeefamanii ni kufu. Onneen mootota lamaan kanaas hamaa hojjechuuf ni taʼa, minjaala tokko irrattis soba ni dubbatu; garuu inni hin milkaaʼu; sababni isaas dhumni ammallee yeroo murtaaʼe keessatti ni taʼa. Achiis inni qabeenya guddaadhaan gara biyya isaatti ni deebiʼa; onneen isaas kakuu qulqulluu irratti ni kaʼa; inni waan jabaa ni hojjeta, ergasii gara biyya ofii isaatti ni deebiʼa. Yeroo murtaaʼetti inni deebiʼee gara kibbaatti ni dhufa; garuu akka isa duraa yookaan akka isa boodaa hin taʼu. Daaniʼel 11:25–29.

Boqonnaa saddeettaffa keessatti, Gabr’eel “chaazoon” jechuun mul’ata waggoota kuma lamaa fi dhibba shanii fi digdamii sana yeroo murteeffametti akka xumuramu ibse; achiis barri “yeroo dhumaa” jedhamee bakka buufame ni jalqaba. Kutaa kana keessatti, yeroo murteeffame sun dhuma waggoota dhibba sadii fi jahaatamaa warri Roomaa waaqeffataa addunyaa ol’aantummaadhaan itti bulchanidha. Kutaa kana keessatti “yeroon dhumaa” hin jiru; sababiin isaas waan yeroo sana keessatti cufamee turee fi dhuma yeroo seenaa sanaatti banamuu qabu tokko illee hin turre.

Daani’el boqonnaa saddeettffaa keessatti, mul’anni “dhuma xumuraa” dallansuu sanaa—kan waggoota kumaatamii lama dhibba shantamii lamaa ta’ee, yeroo waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii sanaa wajjin walitti xumurame—hamma “yeroo dhumaatti” cufamee ture; sababiin isaas bara 1844 keessatti, innis yeroo murteeffame mul’atawwan lamaan sanaa ture keessatti, ifni ergamaa sadaffaa ni baname. Daani’el kudha tokko keessatti, lakkoobsa soddoma irraa hamma soddoma jahaatti, dhuma “dallansuu isa jalqabaa” bara 1798 irratti, yeroo akka “yeroo dhumaa”tti bakka buufame tokko jiraachuu qaba ture; yeroo sana keessa ifni ergamaa jalqabaa ni baname. Kanaafuu, raajii yeroo Roomaa Waaqeffataa yeroo dhumaa hin qabne ture, garuu yeroo murteeffame qofa qaba ture; innis yeroo waggoonni dhibba sadii fi jaatamni xumuraman adda baasa. Garuu yeroo murteeffame bara 1798tti, fi yeroo murteeffame bara 1844tti, lamaan isaanii iyyuu ergaa yeroo akka “yeroo dhumaa”tti bakka buufame keessatti hubatamuu qabu ni banan.

Roomaan akkuma yeroo raajii isaatti fakkeeffamee ibsametti mul’ateera. “Yeroo, yeroowwanii fi walakkaa yeroo”, “ji’oota afurtamii lama”, “guyyoota dhibba kudha lamaa fi jahaatama”, fi “waggaa sadii fi walakkaa” mallattoolee garaagaraa keessaa muraasni yeroo paaphaasummaan bara Dukkanaa keessatti mootummaa isaa geggeesse bakka bu’u. Yeroon sochii Millerootaa fi sochii namoota dhibba afurtamii afur kuma walitti hidhatu waggaa dhibba tokkoo fi digdamii jahaa dha. Dhibbi tokkoo fi digdamii jaha akkasumas mallattoo guyyoota dhibba kudha lamaa fi jahaatamaa dha; sababiin isaas inni kudhan keessaa tokko, jechuun kudhannoo hamma sanaa ti. Waggootni dhibba tokkoo fi digdamii jaha fincila 1863 irraa kaasee hamma yeroo murtaa’e 1989tti jiran, bara 1989 akka beellama Waaqayyo saba isaa bara dhumaa wajjin qabu adda baasu.

Mata-duree kana barruu itti aanu keessatti itti fufna.

> “Akkamitti Macaafa Qulqulluu akkamitti qorachuu qabna? Dhugumattii barsiisa keenya jechuun utuboota keenya tokko tokkoon dhaabnee, erga sanaa booda Macaafni Qulqulluun guutuun yaada keenya dursee hundeesine waliin akka wal-simu gochuuf yaaluu qabnaa? Moo yaadaa fi ilaalcha keenya gara Macaafa Qulqulluutti fidnee, kallattii hundumaan yaad-rimeewwan keenya Macaafa dhugaa sanaan madaaluu qabnaa? Namoonni hedduun kan Macaafa Qulqulluu dubbisan, illee barsiisan, dhugaa gatii guddaa qabu kan isaan barsiisaa yookaan qorachaa jiran hin hubatan. Yeroo dhugaan ifatti akeekkamee jiru, namoonni dogoggora ni fudhatu; isaan garuu barsiisa isaanii gara dubbii Waaqayyoo fidanii, yaada isaanii sirrii taasisuuf dubbii Waaqayyoo barsiisa isaanii keessatti ifa arguun osoo hin ta’in, barsiisa isaanii dubbii Waaqayyootiin madaalanii utuu taʼe, dukkanaa fi jaamummaa keessatti hin deddeebi’an ture, yookaan dogoggora hin kunuunsan ture. Namoonni hedduun jechoota Macaafa Qulqulluutiif hiika yaada isaanii wajjin walsimu kennu; isaanis hiikni isaanii dubbii Waaqayyoo irratti dogoggoraan kennan of gowwoomsu, namoota kaanis ni sobu. Yeroo dubbii Waaqayyoo qorachuu jalqabnu, garaa gad of qabuun gochuu qabna. Ofittummaa hundumaa, jaalala waan haaraa ofii irraa maddutti gammaduu hundumaa, cinatti kaaʼuu qabna. Yaadonni yeroo dheeraaf qabamanii turan dogoggora hin qabne akka taʼanitti ilaalamuu hin qaban. Balleessaan Yihuudotaa kan mirkanaaʼe, aadaa isaanii yeroo dheeraaf dhaabatee ture dhiisuuf fedhii dhabuu isaanii irraa kaʼe. Isaan yaada ofii isaanii keessatti yookaan ibsa isaanii Macaafa Qulqulluu irratti kennan keessatti dogoggora kam iyyuu arguu hin barbaadne. Garuu namoonni ilaalcha murtaaʼe tokko yeroo hammam dheeraaf qabatanii turan iyyuu, yoo inni dubbii barreeffameen ifatti deeggaramee hin jirre, inni sun gatamuu qaba.”

> “Warri dhugaa garaadhaa hawwan, dhaabbata isaanii qorannaa fi qeeqaaf saaxiluu irraa duubatti hin jedhu; yaadotaa fi ilaalchoonni isaanii yoo mormanis hin aaran. Kun hafuuruma waggoota afurtama dura nu gidduutti kunuunfamaa ture sana ture. Nuti lubbuudhaan ba’aa qabanneerra walitti ni dhufna turre, amantii fi barsiisa keessatti tokko akka taanuuf kadhachaa; sababiin isaas Kiristoos qoodamee akka hin jirre ni beekna turre. Dhimmi tokko yeroo tokkotti mata duree qorannaa taasifama ture. Ulfinni sodaadhaan guutame walga’iiwwan qorannaa kana ni mallatteessa ture. Caaffanni Qulqullaa’oon sodaadhaan ni banama ture. Yeroo hedduu ni soomna turre, dhugaa hubachuuf akka caalaatti qophoofnuuf. Kadhannaa ciminaan taasifame booda, yoo qabxiin tokko hin hubatamin, irratti mari’atama ture, namni hundinuus yaada isaa bilisaan ni ibsa ture; achiis deebinee kadhannaatti ni jilbeenfanna turre, kadhannoowwan cimaanis gara mootummaa waaqaatti ol ni ba’u turan, akka Waaqayyo akka wal hubannu nu gargaaruuf, akka Kiristoosii fi Abbaan tokko ta’an sana nutis tokko akka taanuuf. Imimmaan hedduun ni dhangala’a ture. Obboleessi tokko kutaa Caaffataa tokko akkuma inni hubate sana obboleessa isaa hubachuu dhabuu isaatiif yoo isa ifate, inni ifatame sun boodarra harka obboleessa isaa qabee, ‘Hafuura Qulqulluu Waaqayyoo haa hin gaddisiifnu. Yesus nu wajjin jira; hafuurri keenya gad of qabuu fi baratamuu fedhu haa eeggannu’ jedha ture; obboleessi itti dubbatames, ‘Naaf dhiisi, obboleessa koo, ani sirratti jal’ina hojjedheera’ jedha ture. Sana booda yeroo biraa kadhannaaf ni jilbeenfanna turre. Haala kanaan sa’aatii hedduu ni dabarsina turre. Yeroo baay’ee sa’aatii afur caalaa yeroo tokkootti waliin hin qo’annu turre; ta’us yeroo tokko tokko halkan guutuun Caaffata Qulqullaa’oo ulfinaan qorachuu keessatti ni dabarfama ture, akka dhugaa yeroo keenyaaf ta’u hubannuuf. Yeroo tokko tokko Hafuurri Waaqayyoo ana irratti ni dhufa ture, kutaan Caaffataa ulfaataan karaa Waaqayyo ramadeenis ifa ni ta’a ture, achitti waliigalteen guutuun ni jiraata ture. Hundumti keenya yaada tokkoo fi Hafuura tokko qabna turre.”

> “Nuyi Cimaa akka yaada nama kamiittiyyuu akka hin jal’ifamneef baay’ee cimsinee barbaadnee turre. Garaagarummaa keenya wantoota xixxiqqoo barbaachisummaa guddaa hin qabne, kanneen irratti yaadni garaa garaa jiru, irratti hin dheeratiniin hamma danda’ametti xiqqeessuuf yaalle. Garuu ba’aan lubbuu hundumaa obboloota gidduutti haala kadhannaa Kiristoos, akka inniifi Abbaan tokko ta’anitti bartoonni isaa tokko akka ta’an, deebisu fiduu ture. Yeroo tokko tokko obboloota keessaa tokko yookaan lama ilaalcha dhiyaate irratti mataa jabinaan of dhaabanii mormu, miira uumamaa garaa keessaa ka’us hojii irra oolchu turan; garuu yeroo amala akkasii mul’ate, qorannoo keenya dhaabnee walga’ii keenya ni addaan kutna turre, akka namni hundi kadhannaan gara Waaqayyoo deemuuf carraa argatu, akkasumas utuu namoota biroo wajjin hin mari’atin qabxii garaagarummaa sana qoratuun ifa mootummaa mootummaa irraa kadhatuuf. Ibsa michummaatiin wal irraa gargar baana turre; hamma danda’ameen saffisaan deebi’anii qorannoo dabalataaf wal arguuf. Yeroo tokko tokko humni Waaqayyoo karaa adda ta’een nutti dhufa ture; yeroo ifni ifaan mul’atu qabxiiwwan dhugaa mul’ise, waliin boona turre, waliin ililchaa turre. Yesusiin ni jaallanna turre; walis ni jaallanna turre.”

> “Guyyoota sana keessa Waaqayyo nuuf hojjete, dhugaanis lubbuu keenyaaf baay’ee qaalii ture. Tokkummaan keenya har’aa akka qormaata rakkinaa dandamatu ta’uunsaa barbaachisaa dha. Nuti asitti mana barumsaa Gooftaa keessatti argamna, akka mana barumsaa isa gubbaa sanaaf leenjifamnuuf. Nuyi gaddaa fi abdii kutannaa akka Kiristoositti baadhachuu barachuu qabna; barumsi kanaan nu barsiifamus nuuf baay’ee barbaachisaa ta’a.

> “Nuti barnoota hedduu barachuu qabna; akkasumas baay’ee baay’ee irraanfatanii dhiisuu qabna. Waaqaa fi mootummaa samii qofti dogoggora irraa bilisa. Warri yaada jaallatamaa tokko gonkumaa dhiisuu hin qaban, yookaan ilaalcha tokko jijjiiruuf yeroo tokkollee hin argatan jedhaniitti yaadan, abdii kutatu. Hanga yaadaa fi ilaalcha keenya irratti cichoomina murteessaa ta’een maxxannee turrutti, tokkummaa isa Kiristoos kadhate qabaachuu hin dandeenyu.” Review and Herald, July 26, 1892.

Back to Articles