Article

# Puk 166 jong Ka Kot Daniel

Raajii Raawwatamuu Hiikuu: Warraaqsa Faransaay, Raashiyaa Puutiin, fi Walitti Bu’iinsa Yukireen

Author

Jeff Pippenger

Published

March 29, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Akkuma yeroo dhumaa kan bara 1989 seenaa raajii keeyyata kudhaniin fakkeenya taʼee dhihaatu ilaaluu jalqabnu, seenaa dhaloota sadaffaa gaanfota bineensa lafaa lameenii keessatti duubatti deebiʼuun barbaachisaa dha. Bara 1913 keessatti, gaanfi bineensa lafaa kan Reepabilikaanummaa jedhamu dhaloota waliigaltee laafinaa isaa sirna baankii addunyaa-hunda waliin jalqabe; akkasumas bara 1919 keessatti, gaanfi Pirootestaantummaa dhugaa jedhamu dhaloota waliigaltee laafinaa isaa warra theolojiyaa Pirootestaantummaa gantuu taʼanii wajjin, akkasumas Waldaa Ogeessota Fayyaa Ameerikaa (American Medical Association) wajjin jalqabe; kunis yeroo inni raggaasifama sirna barnootaa isaa addunyaatti dabarsee kenne ture. Gaanfoon lameenuu yeroo sanaa kaasee hariiroo laafinaa addunyaa wajjin jalqaban; kunis kallattii ergaa isaanii addaddaa taʼe sana irraa eegalee jijjiire.

ᱚᱱᱟ ᱧᱟᱢ ᱨᱮ ᱵᱟᱝ ᱩᱛᱤᱡ ᱨᱟᱡᱟ ᱟᱨ ᱪᱟᱸᱫᱚ ᱩᱛᱤᱡ ᱨᱟᱡᱟᱨ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱦᱟᱹᱨ ᱢᱟᱦᱟᱸ ᱨᱮᱦᱚᱸ ᱢᱤᱫ ᱢᱚᱲᱮ ᱛᱮ ᱛᱷᱟᱵᱟ ᱧᱟᱢᱮᱱᱟ᱾ ᱯᱷᱟᱛᱤᱢᱟ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱪᱟᱢᱟᱛᱠᱟᱨ 13 ᱚᱠᱴᱚᱵᱚᱨ, 1917 ᱨᱮ ᱯᱚᱨᱛᱩᱜᱟᱞ ᱨᱮᱱ ᱯᱷᱟᱛᱤᱢᱟ ᱨᱮ ᱦᱟᱹᱯᱟᱱ ᱞᱮᱱᱟ᱾ ᱱᱚᱣᱟ ᱢᱟᱨᱤᱭᱟᱢ ᱨᱮᱱ ᱟᱭᱢᱟ ᱦᱟᱹᱯᱟᱱᱟᱨ ᱫᱷᱟᱨᱟᱣᱟᱹᱨ ᱪᱩᱲᱟᱹᱱᱛ ᱞᱮᱱᱟ, ᱡᱮᱫᱚ ᱯᱮ ᱡᱚᱣᱟᱱ ᱨᱟᱠᱷᱟᱞ ᱠᱩᱲᱤ ᱦᱩᱲᱩᱜ ᱠᱚ ᱧᱮᱞ ᱞᱮᱱᱟ: ᱞᱩᱥᱤᱭᱟ ᱫᱚᱥ ᱥᱟᱱᱛᱚᱥ ᱟᱨ ᱩᱱᱤᱭᱟᱜ ᱢᱤᱥᱮᱨᱟ ᱯᱷᱨᱟᱱᱥᱤᱥᱠᱚ ᱟᱨ ᱡᱟᱥᱤᱱᱛᱟ ᱢᱟᱨᱛᱚ᱾ ᱠᱩᱲᱤᱠᱚ ᱮᱢ ᱮᱫ ᱵᱤᱵᱚᱨᱚᱱ ᱢᱚᱛᱚ ᱛᱮ, ᱠᱩᱢᱟᱨᱤ ᱢᱟᱨᱤᱭᱟ, ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱯᱷᱟᱛᱤᱢᱟᱨ ᱟᱢᱟ ᱢᱟᱨᱤᱭᱟ ᱢᱮᱱᱛᱮ ᱪᱤᱱᱦᱟᱹᱯ ᱞᱮᱱᱟ, 1917 ᱨᱮ ᱢᱮ ᱠᱷᱚᱱ ᱚᱠᱴᱚᱵᱚᱨ ᱥᱟᱱ ᱦᱟᱵᱤᱡ ᱢᱟᱦᱟᱸ ᱨᱮᱱ 13 ᱛᱟᱨᱤᱠ ᱨᱮ ᱫᱚ ᱩᱱᱠᱩᱠᱚ ᱥᱟᱢᱟᱝ ᱨᱮ ᱦᱟᱹᱯᱟᱱ ᱞᱮᱱᱟ᱾

Mul’ata dhumaa Onkololeessa 13, 1917tti mul’ate sana keessatti, namoonni kumaatamaan lakkaa’aman, akkuma ijoolleen dursee dubbatanitti dinqii tokko arguuf eegaa, Faaximaa bira jiru Cova da Iria keessatti walitti qabaman. Akka namoonni dhugaa ba’an ibsanitti, aduun halluu ishii jijjiirtee, marsitee, samii keessatti akka sirbitu fakkaatte. Dhimmi kunis Dinqii Aduu yookaan Dinqii Faaximaa jedhamuun beekamuu jalqabe.

Dinqiin Fatimaa seenaa fi waaqeffannaa Kaatolikaa keessatti taatee guddaa dha; waggoota hedduu keessaas qorannoo bal’aa, falmii, fi hiika amantii hedduu irratti mata duree ta’ee ture. Taateewwan Fatimaatti raawwataman waaqeffannaa ummataa, kabaja Maariyaamii, fi hiika mata-dureewwan apokaaliptikaa keessatti Mana Kiristaanaa Kaatolikaa keessatti dhiibbaa yeroo dheeraa turu qabaataniiru.

ବଲଶେଭିକ ବିପ୍ଲବ ୧୯୧୭ ମସିହାର ୭ ନଭେମ୍ବରରେ ରୁଷିଆରେ ଘଟିଥିଲା, ଯେତେବେଳେ ଭ୍ଲାଦିମିର ଲେନିନ ଏବଂ ବଲଶେଭିକ ପାର୍ଟିଙ୍କ ନେତୃତ୍ୱାଧୀନ ବଲଶେଭିକ ବଳଗୁଡ଼ିକ ପେଟ୍ରୋଗ୍ରାଡ୍‌ (ବର୍ତ୍ତମାନର ସେଣ୍ଟ ପିଟର୍ସବର୍ଗ) ରେ ସରକାରୀ ପ୍ରମୁଖ ଭବନଗୁଡ଼ିକ ଓ ପାୟଭୂତ ସଂରଚନାଗୁଡ଼ିକୁ ଦଖଳ କରିଥିଲେ। ଏହି ଘଟଣା ୧୯୧୭ ମସିହାର ରୁଷିୟ ବିପ୍ଲବର ପରିଣତିକୁ ସୂଚିତ କରିଥିଲା, ଯାହା ସେହି ବର୍ଷର ପୂର୍ବଭାଗରେ ଘଟିଥିବା ଫେବୃଆରୀ ବିପ୍ଲବରୁ ଆରମ୍ଭ ହୋଇଥିଲା; ସେହି ବିପ୍ଲବର ପରିଣାମସ୍ୱରୂପ ଜାର୍ ନିକୋଲାସ ଦ୍ୱିତୀୟଙ୍କ ରାଜ୍ୟତ୍ୟାଗ ଘଟିଥିଲା ଏବଂ ଗୋଟିଏ ଅସ୍ଥାୟୀ ସରକାର ସ୍ଥାପିତ ହୋଇଥିଲା।

Yeroo Warraaqsichaa keessatti, Bolsheviks mootummaa yeroo cehumsaa milkiidhaan aangoo irraa buusanii, Ruusiyaa irratti mootummaa Sooviyeetii hundeessan. Bolsheviks hundeeffama mootummaa hawaasummaa labsanii, sagantaa warraaqsaa isaanii hojiitti hiikuu jalqaban; kunis industirii mootummaa jala galchuu, lafaa qooduu, akkasumas Ruusiyaan Waraana Addunyaa Tokkoffaa keessaa akka baatu gochuu dabalata. Warraaqsi Onkoloolessaa dhuma irratti hundeeffama Gamtaa Sooviyeetii geesse; akkasumas Ruusiyaa fi addunyaa irratti bu’aa gadi fageenyaan bal’ina qabu fidee, adeemsa seenaa jaarraa 20ffaa bocuu keessatti gahee guddaa taphate.

Yesus xumura dhumaatii jalqabaatiin ibsa; mootota kaabaa fi kibbaa warra bara dhumaa guutummaatti arguuf immoo, jalqabbii isaanii hubachuun barbaachisaa dha. Mootonni kibbaa fi kaabaa dhugumaan Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti ibsaman humna naannoo biyya Gibxi isa dhugaa bulchu akka mootii kibbaatti, akkasumas humna naannoo teessuma lafaa isa Baabilooniin walqabatu dhugaa bulchu akka mootii kaabaatti hiikamu.

Raajii jechaatti raajii hafuuraatti yeroo fannoo geeddarame; yeroo sanatti Israaʼel inni durii jechaadhaan hubatamu gara Israaʼel ammayyaa hafuuraatti ceʼaa ture. Roomaan warraaqsa waaqeffannaa waaqota tolfamoo jechaadhaan hubatamu Yerusaalem jechaadhaan hubatamu A.D. 67 irraa jalqabee hamma A.D. 70tti waggoota sadii fi walakkaa jechaadhaan hubataman keessatti miilla jala dhidhiite; akkasumas Roomaan Phaaphaasii hafuuraa Yerusaalem hafuuraa waggoota sadii fi walakkaa hafuuraa keessatti miilla jala dhidhiite.

Baabilon hafuuraa, warraaqsa Uumamaa boqonnaa kudha-torbaffaa keessatti, sagaagaltuu mootota lafaa wajjin ejja raawwattu taʼuudhaan beekamti. Gibxi hafuuraa immoo, Mulʼata boqonnaa kudha-tokkoffaa keessatti, Firaansi atheistic taʼuudhaan beekamti. Mulʼatawwan ammayyaa mootii kaabaa hafuuraa kan yeroo dhumaatti, bara 1798tti madaa duʼaa isaa argate, achiis yeroo dhumaatti bara 1989tti mulʼata ammayyaa mootii kibbaa hafuuraa irratti deebisee haleele, lamaan isaanii iyyuu Daaniʼel 11 keessatti lakkoofsa afurtama keessatti bakka buʼaniiru. Humnoonni lamaan sun bifa isaanii isa guyyoota dhumaa keessatti bara 1917 irraa 1918tti yeroo mulʼatan irraa kaʼumsa qabu; kunis yeroo dhaloota waliigaltee gaanfa lamaan bineensa lafaa sanaaf taʼe wajjin yeroo wal fakkaatu dha. Dhumoota sirriitti hojiirra oolchuuf, jalqabbileen sun beekamuu qabu. Jalqabbileen mootota kaabaa fi kibbaa guyyoota dhumaa lamaan isaanii iyyuu Warraaqsa Faransaayii irraa jalqabu.

> “Jaarraa kudha jahaffaatti, Haaromsi amantii Macaafa Qulqulluu ifatti uummataaf dhiyeessuudhaan, biyyoota Awurooppaa hunda keessatti seenuuf yaale. Saboonni tokko tokko akka ergamaa Waaqaa taʼeetti gammachuudhaan isa simatan. Biyyoota kaan keessatti garuu, abbaa-phaaphaasummaan seensa isaa ittisuu keessatti hamma guddaadhaan milkaaʼe; ifni beekumsa Macaafa Qulqulluu, dhiibbaa isaa olkaasu waliin, guutummaatti jechuun ni dandaʼama irraa ariʼame. Biyya tokko keessatti immoo, ifni seensaa argate iyyuu, dukkanaan hin hubatamne. Jaarraawwan hedduudhaaf, dhugaan fi dogoggorri mootummaa argachuuf wal lolan. Dhumarratti hamminni moʼe, dhugaan Waaqaa immoo alatti gad darbatame. ‘Muridhaan kunoo ti, ifni gara biyya lafaa dhufeera; namoonni immoo ifa irra dukkana jaallatan.’ Yohannis 3:19. Sabni sun buʼaa karaa isheen ofii ishee filatte sanaa haammachuuf dhiifamte. Hafuuri Waaqayyoo saba kennaa ayyaana Isaa tuffate irraa ittisa Isaa kaase. Hamminni guutummaatti bilchaachuuf eeyyamame. Addunyaan hundinuus firii ifa fedhii ofiitiin diduu sanaa ni arge.”

> “Lolchi Macaafa Qulqulluu irratti geggeeffame, kan jaarraa hedduudhaaf Faransaay keessatti itti fufe, dhuma irratti taateewwan Warraaqsaatiin xumurame. Dho’iinsi sodaachisaan sun bu’aa sirrii ukkaamsa Katoolikni Roomaa Caaffata Qulqullaa’oo irratti raawwatte qofa ture. Innis hojii irra oolmaa imaammata paaphaasummaa—fakkeenya bu’aawwan barsiisi Roomaa waggoota kuma tokkoo ol ta’aniif itti qajeelchaa turee—addunyaan yeroo kam iyyuu arge keessaa kan hundumaa caalaa ifa ta’e dhiheesse.”

> “Yeroo olaantummaa papasummaa keessatti Macaafni Qulqulluun ukkaamfame san raajotaatiin dursee dubbatamee ture; mul’istichi immoo bu’aa sodaachisaa, keessumaa Faransaayiif, bulchiinsa ‘nama cubbuu’ sana irraa dhufuuf turees ni agarsiisa.” The Great Controversy, 265, 266.

Warri Faransa kan dhalate ukkaamsamuu Caaffata Qulqullaa’oo “yeroo olaantummaa papaasummaa keessatti” tureen. Dhaloonni waaqeffanna-dhabuu, kan papaasummaaf diina guddaa ta’uuf ture, papaasuma mataa isaatiin fide. Warri Faransa bara 1789 irraa jalqabee hanga 1799tti raawwatame; garuu hafuurri warraaqsaa waaqeffanna-dhabuu inni Faransa keessatti jalqabe guutummaa Awurooppaa fi isa sanaa alattis faca’uu itti fufe. Waggoota dhibba tokkoo fi kudha saddeet Warraaqsa Faransa xumuramee booda, Warri Ruusiyaa Ruusiyaa keessatti jalqabe. Warraaqsi waaqeffanna-dhabuu inni Faransa keessatti jalqabe, Ruusiyaa keessatti xumurame; akkasumas bara 1917 Ruusiyaan bakka bu’aa raajii sabicha waaqeffanna-dhabuummaan Gibxiiin fakkeeffame taate. Humni jawwee inni mootii kibbaa jedhamee bakka buufame Faransa irraa gara Ruusiyaatti godaanee ture.

Warri Faransa keessatti taasifame karaa siyaasaa fi raajii keessatti Napooleen Boonaapaarteen bakka buʼamee ture; kanaafis, hiika sana keessatti, Napooleen hoogganaa jalqabaa saba warraaqsa waaqayyolummaa dhabuun Gibxiin fide keessatti hundeeffame tokkoo bakka buʼa. Of-jaallachuun Napooleen qabu of-jaallachuu Puutiin qabutti sirriitti irra deebiʼamee mulʼata.

Naapoliyoon humna fakkii fi oduu facaasuu keessaa humna guddaa akka qabu sirriitti beeka ture; akkasumas Puutiinis, inni duraan hojii KGB keessatti tajaajile, isa kana ni beeka. KGB’n oduu facaasuu irratti adda durummaan hojjechuun beekama. Naapoliyoonis aangoo isaa, humna isaa, fi fakkii hoggansa isaa ummata duratti mul’isuuf suuraalee bifa fakkii namaatiin hojjetaman akka malaatti fayyadame. Innis suuraalee kana akka isaaf hojjetamaniif artistoota yeroo isaa keessatti baay’ee beekamoo ta’an keessaa muraasa, jechuunis Jacques-Louis David, Antoine-Jean Gros, fi Jean-Auguste-Dominique Ingres dabalatee, warra kaan illee ni ramade.

Suuroonni kun Naapoliyoon haalotaa fi teessuma garaagaraa keessatti agarsiisu turan; fakkiiwwan mootummaa ofiisaa taʼan irraa jalqabee hanga mulʼata idilee caalaa bifa salphaa qabuutti ni dheeratu turan. Isaan kun Naapoliyoon ofii isaatiif yaadannoo dhuunfaa qofa utuu hin taʼin, fakkii isaa fi dhiibbaa isaa biyya keessaa fi addunyaatti babalʼisuufis meeshaalee taʼanii tajaajilaniiru. Puutiinis hojii wal-fakkaataa kana ofiif raawwateera; iddoowwanii keessatti suuroota ofii isaa hedduu qabaachuun isaa, suuroota dhiibbaa uumtoota ammayyaa Intarneetii irratti beekamoo keessaa eenyu iyyuu wajjin wal madaaluu dandaʼu.

Jalqaba Warraaqsa Faransaayitti mootichi, maatiin isaa fi hojjettoonni isaa mootummaa irraa buufamanii ajjeefaman. Jalqaba Warraaqsa Raashiyaa keessatti immoo Tsaarri, maatiin isaa fi hojjettoonni isaa mootummaa irraa buufamanii ajjeefaman. Warraaqsi Faransaay keessatti jalqabe Raashiyaa keessatti xumura isaa gaʼe. Warraaqsi Faransaay mata-duree raajii Mul’ata boqonnaa kudha tokkoo ti; kanaafuu Warraaqsi Faransaay seera hiikkaa raajii jala jira. Yesuus yeroo hunda xumura wanta tokkoo jalqaba wanta sanaatiin ibsa; kanaaf Warraaqsi Raashiyaa xumura Warraaqsa Faransaay ti.

Vladimir Putin geggeessaa biyya warraaqsa dhabama Waaqayyootiin, isa warraaqsi sun dhabama Waaqayyummaa Gibxiin fidameen hundeeffame, isa dhumaa ti. Geggeessaan jalqabaa Raashiyaa Vladimir Lenin ture. Maqaan “Vladimir” jedhu madda Slavic qaba; innis qaamota lama irraa ijaarame: “vlad” fi “mir.” “Vlad” hundee Slavic “vladeti” jedhamurraa dhufe; hiiknis isaa “bulchuu” yookaan aangoo qabachuu dha. “Mir” jechuun “addunyaa” jechuudha. Vladimir inni jalqabaa (Lenin) Vladimir isa dhumaa (Putin) fakkeenya; innis akkasumas geggeessaa jalqabaa warraaqsa dhabama Waaqayyootiin (Napoleon) fakkeeffama.

Booda Addaa Walta’insa Jahaffaa isa Jahaffaa keessatti Naapoliyoon mo’amuu isaatii fi waliigaltee Fontainebleau Ebla 1814 keessatti mallatteeffameen booddee, inni teessoo mootummaa Faransaay irraa aangoo gadhiisee gara odoola Galaana Meditiraaniyaa keessaa, Elbaa jedhamtutti ari’ame. Inni odoolattii sana irratti abbaa-biyyummaa akka qabaatuuf isaaf kenname; maqaan “Impeeraatora” jedhuus, humna baay’ee hir’ifame keessatti ta’us, akka isaaf turu hayyamame. Naapoliyoon ji’oota kudhanitti dhihoo ta’an Elbaa irratti dabarse; yeroo sana keessattis Faransaay keessatti aangoo irra deebi’ee qabachuuf karoora baafate. Elbaa irraa baqatee ba’uu isaa fi yeroo Guyyoota Dhibba Tokko jedhaman keessatti Faransaay keessatti aangoo irra deebi’ee yeroo gabaabaaf qabateen booddee, Waxabajjii 1815 keessatti Lolaa Waterloo irratti murteessaadhaan mo’ame. Mo’annoo kanaan booddee humnoonni Walta’an, keessumaa Briteen Guddittiin, Naapoliyoon rakkoo dabalataa kam iyyuu akka hin geessisne murteeffatanii turan. Kanaafuu, inni yeroo lammaffaaf ari’ame; yeroo kanattis gara odoola fagoo Saint Helena jedhamtu, Galaana Atlaantikaa Kibbaa keessatti argamtutti ergame. Naapoliyoon hanga du’a isaa bara 1821tti hafe jireenya isaa hunda Saint Helena irratti ari’atamummaa keessatti dabarse.

Putin miseensa eegumsaa KGB isa durii keessaa tokko dha. KGB’n bara 1954 irraa jalqabee hanga yeroo diigama isaa bara 1991tti qaama nageenyaa fi qaama odeeffannoo iccitii walitti qabuun mootummaa Sooviyeetii keessatti isa mootummaa duraa ture. Innis nageenya keessaa eeguuf, odeeffannoo diinaa keessaa qolachuuf, akkasumas odeeffannoo walitti qabuuf, biyya keessattiis biyya alaa keessattis itti gaafatama qaba ture. KGB’n marsaa basaasotaa bal’aa, hojiiwwan hordoffii cimaa, fi gahee inni uummata irratti to’annaa mootummaa Koministii tiksu keessatti qabuun beekama ture. Vladimir Putin miseensa KGB (Committee for State Security), qaama nageenyaa fi odeeffannoo iccitii mootummaa Sooviyeetii keessatti isa mootummaa duraa ture.

Puutiin bara 1975tti Yuunivarsiitii Mootummaa Leeningiraadii irraa eebbifamee erga keessaa bahee booddee KGBtti makame. Puutiin hanga bara 1991tti, yeroo Gamtaan Sooviyeetii diigamutti, KGB keessatti hojjetee ture; sana booddees siyaasa seenee, dhuma irratti bara 2000tti Pirezidaantii Raashiyaa taʼe. Seenaa hojii isaa KGB keessatti qabuun mala inni mootummaa itti bulchuu fi imaammata alaa itti adeemsisu irratti dhiibbaa guddaa geessiseera. Ari’atamuun jalqabaa Naapoliyon Odoola Elbaa irratti godhame, seenaa bara 1991 irraa hanga bara 2000tti, yeroo falaasamni KGB deebiʼe, agarsiisa. Yeroo Puutiin dhuma irratti moʼatamu, akkuma keeyyattoota kudha sadii irraa hanga kudha shaniitti bakka buʼamee jiru, moʼannoon lammaffaan sun (inni jalqabaa bara 1989 taʼee), Waateriluu fi ari’atamuu lammaffaa Naapoliyon, iddoo inni itti duʼe, fakkeenya taʼa.

Napoleon bara 1798 fi 1799tti papasummaa irratti madeessa duʼaa geessu fide. Bara 1799tti Fincilli Faransaay biyya Faransaay keessatti xumurame; garuu hanga bara 1917tti Fincila Bolshevik keessatti Ruusiyaa gaʼe. Bara 1917tti dinqiin Faaximaa Poorchugaal keessatti raawwatame; ijoolleen sadan kanneen akka jedhameetti Maariyaamii fi Yooseef waliin walqunnamtii godhanis ergaawwan iccitii sadii ni kennamaniif. Ergaawwan sadan sun iccitii kan turan jechuun isaanii, isaan papaaf qofa, mootii kaabaa, akka dubbifamaniif ture. Ergaawwan sunis papaan geggeessitoota Waldaa Kaatolikii waliin walgaʼii addaa akka waamu, akkasumas Ruusiyaa—kan waggaa duraa qofa Ruusiyaa koomunistiitii taatee turte—Durba Maariyaamiif akka murteessuuf sirna addaa akka raawwatu isa qajeelchan.

Ergaawwan keessaa akeekkachiisni tokko ni argama ture; kunis yoo paappaasonni ajaja Raashiyaa Maariyaamitti qulqulleessuu raawwachuu didan, addunyaan waraana addunyaa kan biraatiin ni rukutama jedha (waraanni addunyaa inni jalqabaa ji’a tokko booda, dinqiin sun raawwatamee booddee, ni xumurama ture). Ergaawwan Faatimaa ibsa raajii Kaatolikii qusannoo-qabeessaaf caasaa ta’an. Isaanis wal’aansoo Waldaa Kaatolikii keessaa jiru addaan baasan; inni tokko Kaatolikummaa qusannoo-qabeessa, paappaasii Yohaannis Phaawulos Lammaffaa fi mana maree Vaatiikaan isa jalqabaatiin bakka bu’ame, kan biraan immoo Kaatolikummaa Liiberaalaa paappaasii ammaa “woke-pope” jedhamuu fi mana maree Vaatiikaan isa lammaffaatiin bakka bu’ame dha.

Ergaawwan Faaximaa keessatti “paappasiin gaariin” “paappasii adii” ture; “paappasiin hamaan” immoo “paappasii gurraachaa” ture. Paappasiin gaariin, jechuunis Paappasii Yohaannis Phaawulos II, paappasii amantii-dhaabataa kan Dhuftuu Faaximaa akka waaqeffattoo isa qajeelchituutti adda baase ture; paappasiin hamaan immoo paappasii woke dha, inniis ergaawwan Maariyaam durba jedhamtu irraa dhufan kamiyyuu ni morma. Yommuu iddoo qulqulluu Faaximaa, Poorchugaal daawwattan, akkuma keessa seentan balballi seensaa siidaawwan gurguddoo lama gidduutti qophaa’eera; gama tokkoon siidaa paappasii gurraachaa, gama biraatiin immoo siidaa paappasii adii, kanaanis wal’aansoo keessaa raajiiwwan Faaximaa keessatti adda baafame ni bakka bu’a.

Kutaan ergaawwan iccitii sadan Faaximaa keessaa inni biraan, waraana Kaatoilikummaa (mooticha kaabaa) fi amantii dhabuu, jechuunis ateeyizimii (mooticha kibbaa) irratti xiyyeeffannaa isaa ture. Waraanni Kaatoilikummaa fi Raashiyaa amantii hin qabne gidduu jiru mata-duree raajii Seexanaa taʼuu isaa, kan Kaatoilikummaa keessaa harka guddaa qajeelchu taʼuu isaa osoo hin hubatin, deeggarsa waldaan Kaatoolikii yeroo Lola Addunyaa Lammaffaa keessatti Jarmanii Naaziiwwaaf kennite hubachuun rakkisaa dha; yoo xiqqaate immoo jechuun hin dandaʼamu.

Bara Leningrad, kan jalqabee Adoolessa 8, 1941 irraa hanga Amajjii 27, 1944tti yeroo Lola Addunyaa Lammaffaatti adeemsifame, seenaa keessatti marfamuuwwan magaalaa dheeraa fi hamaa ta’an keessaa isa tokko ture. Bara Stalingrad, kan Hagayya 23, 1942 irraa hanga Guraandhala 2, 1943tti ta’e, yeroo baay’ee lola dhiiga baay’ee dhangalaasee fi hiika guddaa qabu keessaa isa tokko jechuun ilaalama. Innis gama lamaan irratti miidhaa guddaa geessise; tilmaamni waliigalaa namoota miidhaman miliyoona 2 ol akka ta’e agarsiisa, kunis warra du’an, madaa’an, fi loltoota booji’aman dabalata. Bara Stalingrad kunis waraana keessatti yeroo jijjiiramaa ta’e agarsiise; kunis injifannoo murteessaa Sooviyeetii irratti Raayyaa Jarmanii fiduun, dhuma irratti mootummaa Naazii Jarmanii mo’amuu isaatti geesse.

Jechi Nazi Jarmaniin waraanni Rashiyaa irratti geggeeffame, addumaanis lola lama amma caqasaman keessatti, beekamtii malee, gaheen Jarmanii akka michuu iccitii Waldaa Kaatolikii taʼee jiru hubachuun rakkisaa dha. Buʼuuraaleen waraana hafuuraa gidduutti Kaatolikisizimii—raajii Seexana irraa kakaʼe kan Maarii Faatimaa jedhamtuun deeggare—fi amantii dhabuu Rashiyaa, achiis Sooviyeet Yuuniyen Koministii taʼe irratti geggeeffame yoo hin hubatamin, sababni Kaatolikisizimiin erga Lolli Addunyaa Lammaffaa xumuramee booda yakkeeyyii waraanaa Naazii addunyaa maratti dhoksuun eeganii achii geessuu icciitiin itti raawwate ni dhabama. Naaziin qabsoo isaanii Rashiyaa irratti geggeessan keessatti waraana bakka-buʼaa Kaatolikisizimii turan.

Mantii raajii raajota Waaqayyoo kana keessatti, Puutiin, hoogganaan Raashiyaa waaqayyummaa mormituu, Yukireen keessatti waraana keessa hirmaateera; hooggantoonni ishee immoo Naazii taʼuun isaanii ifatti beekamu. Humni lafa irratti lolu kan waraana Faaximaa isa waaqayyummaa mormuu irratti taasifame—Waraana Addunyaa Lammaffaa irraa jalqabee fi itti fufee—faashizimii fi Naaziizimiidha. Dhugumatti, yeroo dhugaan kun kan hooggantoota mootummaa Yukireen taʼuu isaa galmeewwan amanamoon sirriitti mirkaneessan iyyuu, mulʼanni ammayyaa Ministeera Raaʼicha Hiitler kan Ifa Uummataa fi Proopaagaandaa (miidiyaa idilee) jedhamu, dhugaawwan kana akka dandaʼanitti haguuganii turan.

Maqaan “Ukraine” jedhu jecha Silaavikii “ukraina” jedhamurraa kan madde yoo ta’u, hiikni isaa “lafa daangaa” yookaan “qarqara” jechuudha. Jechi kun seenaa keessatti naannolee daangaa Kievan Rus’, mootummaa yeroo giddugaleessaa kan Ukraine ammayyaa dura turee fi karaawwan wal-qaxxaamuraa Awurooppaa Bahaa fi Eurasia gidduutti argamu, agarsiisuuf ni tajaajila ture. Seenaa hunda keessatti, inni iddoo wal-qunnamtii aadaawwan, ilbissota, fi impaayerota garaagaraa gidduutti ta’ee tajaajileera; isaan keessaa Impaayera Bizantiin, Impaayera Usmaaniyyaa, Impaayera Raashiyaa, fi kanneen biroo ni dabalatu. Bakki inni tarsiimoo ta’e kun akka naannoo daangaa ta’ee walitti dhufeenya aadaa, siyaasaa, fi waraanaa guddaa ta’e akka keessa darbu isa taasise. Yeroo giddugaleessaa keessatti, Ukraine naannoo daangaa Kievan Rus’ ture; Kievan Rus’ mootummaa humna guddaa qabu kan kutaa Ukraine ammayyaa, Raashiyaa, fi Belaaruus of keessatti hammate ture. Akkuma Kievan Rus’ yeroorraa gara yerootti babal’achaa fi dhiphachaa deemeen, daangaaleen isaa yeroo baay’ee ni jijjiiramu turan; Ukraine immoo yeroo hunda qarqara mootummaa sanaa irratti hafeera.

Bara Walta’iinsa Sooviyeetii waggaa 1989tti kufee booda, akkuma keeyyata kudhan keessatti ibsameetti, keeyyatni kudha tokkoo fi kudha lamaan lola mootichi kibbaa deebii kennuudhaan mooticha kaabaa irratti ka’ee isa mo’ee irratti injifatu adda baasu. Lolichi sun Raafiyaa keessatti taasifame; achis daangaa mootummaa mooticha kibbaa fi mootummaa mooticha kaabaa gidduu ture.

Waraanni Raphia, kan bara 217 Dh.K.D. keessatti ta’e, maqaa magaalaa waraanni sun itti dhihoo keessatti adeemsifame irraa moggaafame. Raphia magaalaa naannoo qarqara galaanaa Falasxiina durii keessatti argamtu, daangaa gidduu Mootummaa Ptolemaawotaa warra Gibxi fi Impaayera Seleuciditti dhihoo taate turte. Yeroo waraana sanaatti, daangaan gidduu Mootummaa Ptolemaawotaa warra Gibxi, kan Mootii Ptolemy IV Philopatoriin bulfamu, fi Impaayera Seleucid, kan Mootii Antiochus III bulchu, naannoo Raphia keessatti argama ture. Waraanni sun naannoo daangaa kanaa keessatti adeemsifame; sababiin isaas gama lamaan iyyuu bulchiinsa isaanii irratti mirga isaanii mirkaneeffachuuf naannolee tarsiimoo qaban Levant keessatti to’achuuf carraaqqaa godhaa turan.

Magaalaan durii Raafiyaa jedhamtu, magaalaa ammayyaa Rafaah jedhamtu bira keessatti argamti. Rafaah magaalaa gama kibba Qaxxaamura Gaazaa keessatti argamtudha; kunis kutaa naannolee Falasxiin taʼe dha. Ptolemiin bara dhaloota Kiristoos dura 217tti Raafiyaa irratti injifannoo isaa booda, Yihudoota Yerusaalem keessa jiran irratti, akkasumas Gibxii keessattis, ariʼatama jalqabe. Injifannoon sun yeroo gabaabaa qofaan ture; akkas jechuun ni dandaʼama, lakkoofsota sadi itti aanan keessatti inni “Waterloo” isaa ni argate. Lakkoofsa kudha-sadi keessatti mootichi kaabaa kan duraan moʼame ture deebiʼee ni dhufa; lakkoofsa kudha-shanitti immoo mootummaa kibbaa ni moʼa.

Injifannoon Puutin Yukireen keessatti argatu, Puutin—hojjetaa duraanii KGB kan tamsaasa odeeffannoo irratti adda durummaan leenji’e—mootummaa Yukireen hogganan keessaa bu’uura Naazii jiru saaxiluuf baay’ee itti fayyadamuun isaa hin oolu; akkasumas warra Addunyaa Dhihaa keessatti sirna sana deggaran hawwii dinagdee irraa ka’anii jiran saaxiluu, shakkii tokko malee immoo iddoo dhokataa “black-sites” fi “bio-labs” kan globalistoonni itti fayyadaman, kanneen qaraxaan kaffalaa gibiraa biyya Yunaayitid Isteetis irraa deggersaan hojjetamaa turan, ifa baasuu ni danda’a.

Mul’atawwan sun kun haasawa addunyaa-warra addunyaan to’atan ammaa jiran, akkasumas dubbattoota paartii Dimokraatotaa Ameerikaa keessatti jiran, ni barbadeessu. Injifannoon sun kan Putin argatu, Pirezidaantii saddeettaffaa, isa keessaa torban sanaa ta’eef, aangoo ittiin gahee isaa akka abbaa-irree raajii isa seenaa keessatti yeroo muraasa heera kudha jahaffaa dura dhufu sanaatti fudhatu ni kenna; heerri kudha jahaffaan immoo seera Dilbataa dhihoo keessatti dhufu dha.

Keewwata kudha sadiittammaffaa keessatti mootichi kaabaa waraana isaa irra deebiʼee walitti qaba; keewwata kudha afur keessatti immoo Roomaan waaqeffannaa waaqolii sobaa seenaa keessatti yeroo jalqabaatiif galchamti, garuu yeroo sana mooticha kaabaa miti. Achitti mallattoo isa “mulʼata sana dhaabu” jedhamee ibsamu taʼuutti, akkasumas humna of ol qabee itti aansee kufu taʼuutti beekamti. Booda injifannoo Putin waraana Yukireen keessatti argateen, seerri Dilbataa keewwata kudha jaha keessatti dhufu irraa dura xiqqoo dura, paaphaasummaan siyaasa addunyaa keessatti of ol kaasu jalqabi.

Warri Faransaafi inqilaabaa fi walitti hidhamiinsa isaa Warraaqsa Raashiyaa wajjin; Naappooliyoonii fi Puutiin; dinqii Faaximaa fi iccitoota ishee sadan; michooma iccitaa Vaatikaanii fi Hitiler gidduu jiru, michooma iccitaa Vaatikaanii fi Reegaan gidduu jiru, hundi isaanii “geengoo” raajii kanneen seenaa keeyyattoota kudha tokko hanga kudha shan keessatti wal irraa qaxxaamuranidha; seenaa kanaas kan ta’u yeroo Fulbaana 11, 2001 irraa jalqabee hanga seera Dilbataa Ameerikaa keessatti ba’utti. Nuti keeyyata kudhan irratti utuu hin ka’iin dura, “geengoo” raajii kanaa gabaasa gabaabaa tokko kennuun barbaachisaa ture.

Mata-dureen armaan gadii kanaa “NBC News” irraa fudhatame; kunis akka “Main Stream Media” jedhamee beekamutti guutummaatti isa keessaa tokko dha, “MSM” immoo bifa ammayyaa mashiinaa odeeffannoo sobaa Hitler yeroo Lolaa Addunyaa Lammaffaa ti. Armaanni kun, akka beekamuutti, Putin irratti mormii kan qabu, Ruusiyaa irratti mormii kan qabu, akkasumas Yukireen deggaru dha; garuu qabxiin isaa kun miti. Akka lammii mootummaa samii taanee, sabni Waaqayyoo hojii mootummaa Seexanaa keessaa gama tokko illee deggeruu hin qabu; lolti hundinuus hojii mootummaa Seexanaa ti.

Kaayyoon barruu kanaa, warra lola raajii gidduu Kaatoolikii (mooticha kaabaa) fi amantii-hin-jiru (mooticha kibbaa) gidduutti jiru hin beekne, akkasumas dhugaa ahu isa lola aangowwan raajii lamaan kana keessatti Naazizimiin waraana bakka-buutuu Kaatoolikii taʼee tajaajilaa ture (akkuma Ameerikaan bara 1989 keessatti itti fayyadamte) hubachuuf carraa kennuudha. Barattoonni raajii seenaa duubbee isaanii kan Lola Addunyaa Lammaffaa fi kan Lola Qabbanaaʼaa ragaa gahaa irratti arguudhaan, lola yeroo ammaa Yukireen keessatti geggeeffamaa jiru keessatti akka bakka buʼanii mulʼatan hubachuu qabu; kunis yeroo inni lakkoofsota kudha tokkoo fi kudha lama, boqonnaa kudha tokkoffaa kan Daaniʼel raawwatu dha.

> “Taateewwan seenaa, raawwii kallattii raajii agarsiisan, saba duratti kaa’aman; raajiinis akka ibsa fakkeenyaatiin taateewwan seenaa lafa kanaa gara xumuraatti geessan mul’isuutti hubatame.” Selected Messages, book 2, 102.

Mata-duree NBC News: “Rakkinni Naazii Yukireen keessa jiru dhugumaadha, jechuun Putiin ‘Naazii irraa qulqulleessuu’ isaa garuu sirrii miti”

> Ruusiyaa pirezidaantiin Vilaadimiir Puutiin haleellaa Ruusiyaan Yukireen irratti raawwatte san sirreessuuf soboota gosa garaagaraa baay’ee uume keessaa, isa hunda caalaa nama ajaa’ibu jechuun, tarkaanfiin sun biyyattii fi hoggantoota ishee “Naazii irraa qulqulleessuuf” fudhatame jedhuu isaati. Dubbii isaa, daangaa ollaa isaa taankii waraanaa fi xiyyaarota loltootaa wajjin seenuuf kaase san keessatti, Puutiin tarkaanfiin kun “namoota eeguuf” fudhatame jechuun dubbate; namoonni sunis “doorsisaa fi sanyii balleessuutti saaxilamanii” turan jedhe; akkasumas Ruusiyaan “Yukireen meeshaa waraanaa irraa hiikuu fi Naazii irraa qulqulleessuuf ni carraaqxi” jedheera.

> ପୁଟିନଙ୍କ ବିନାଶକାରୀ କାର୍ଯ୍ୟଗୁଡ଼ିକ—ଯାହାମଧ୍ୟରେ ଇହୁଦୀ ସମୁଦାୟମାନଙ୍କର ଧ୍ୱଂସ ସମ୍ମିଳିତ—ଏହା ସ୍ପଷ୍ଟ କରେ ଯେ, କାହାରି କଳ୍ୟାଣ ସୁନିଶ୍ଚିତ କରିବା ତାଙ୍କ ଲକ୍ଷ୍ୟ ବୋଲି ସେ କୁହୁଥିବାବେଳେ ସେ ମିଥ୍ୟା କୁହୁଛନ୍ତି।

> Akka fuula isaatiin ilaalletti, maqaa balleessiin Putin inni godhe kun gowwummaadha; keessumaa immoo Pirezidaantiin Yukireenii Volodymyr Zelenskyy Yihudii taʼuu isaa fi miseensonni maatii isaa keessaa tokko tokko yeroo Lola Addunyaa Lammaffaatti ajjeefamuu isaanii dubbateera. Akkasumas, yeroo dhihoo asitti Yukireen keessatti ajjeechaan guddaan yookaan qulqulleessiin sanyii raawwatamaa jira jedhuuf ragaan hin jiru. Kana malees, diinoota “Naazii” jechuun moggaasuun mala siyaasaa Raashiyaa keessatti yeroo baayʼee itti fayyadamanidha; addumaanis hoogganaa duula odeeffannoo sobaa jaallatu irraa, kan weerara ofii isaa sirreessuuf jecha miira haaloo biyyaalessaa diina Lola Addunyaa Lammaffaa irratti kakaasuu barbaadu irraa.

> Garuu Putinin oduu sobaa facaasaa keessatti hirmaachaa jiraatus, Ukireen dhimma Naazii dhugaa qabu qabaachuunis dhuguma — darbes ta’ee amma. Tarkaanfiileen badii Putinin — isaan keessaa diigamuu hawaasota Yihudootaas dabalatee — yeroo inni kaayyoon isaa nageenya eenyuyyuu mirkaneessuudha jedhu soba dubbachaa akka jiru ifa godhu. Haa ta’u malee, akkuma barbaachisaa ta’e faajjii keelloo fi cuquliisa sana haleellaa hamaa Kireemliin irraa eeguuf, seenaa jibba Yihudootaa Ukireen qabdu fi Naazoota Hitler waliin tumsa ishee, akkasumas yeroo ammaa keessatti bakka tokko tokkotti gareewwan neoo-Naazii fudhachuu isaanii mormuun dogoggora balaa qabu ta’a.

> Maaliif Ukireenonni baqattoonni taʼan akkasuma gara-laafinaan guddaadhaan irratti dubbatamu? Isaan adii dha.

> Bara Waraana Addunyaa Lammaffaa dura galgalaatti, Yukireen keessatti hawaasni Yihudootaa keessaa isa guddaan Awurooppaa keessa ture; tilmaamni isaanii hanga miliyoona 2.7 gaʼutti ol kaʼa ture, kunis seenaa dheeraa naannichaa keessatti Yihudii-jibbinsaa fi pogroomota ture ilaalchisee baayʼee nama dinqisiisa. Dhuma irratti, isaanii keessaa walakkaa ol taʼan ni badan. Yeroo loltoonni Jarmanii bara 1941 keessatti Kiiv toʼatan, baanaawwan “Heil Hitler” jedhuun simataman. Yeroo gabaabaa sana booddee, Yihudoonni gara 34,000 taʼan — akkasumas Romaa fi “namoota hin barbaadamne” biroo wajjin — jechuun qubsiifamuuf jedhuun walitti qabamanii gara dirreewwan magaalattii ala jiranitti adeemsifaman; achittis waan boodarra “Holocaust by bullets” jedhamuun beekame keessatti ajjeefamanii fixaman.

> Laggeen Babyn Yar keessatti iddoo awwaalaa uummataa taʼee guutamuu isaa waggaa lamaaf itti fufe. Achi keessatti namoonni hamma 100,000 gaʼan ajjeefamanii waan turaniif, Auschwitz fi kaampota duʼaa biroo alatti, iddoowwan ajjeechaa tokkicha gurguddoo Holokost keessaa tokko taʼe. Qorattoonni namoonni naannoo sanaa ajaja ajjeechaa Naazii achitti raawwachuu keessatti gahee murteessaa taphatan hubachiisaniiru.

> Har’a kana, Yukireen keessatti Yihudoonni 56,000 hanga 140,000 gidduu jiran; isaanis bilisummaa fi eegumsa akaakayyoonni isaanii yeroo kamiyyuu yaaduu hin dandeenye ni argatu. Kunis seera haaromfame ji’a darbe darbe hojii irra oole, kan gochoota farra-Yihudummaa yakka godhu, of keessatti hammata. Garuu, seerri kun agarsiisa jibbaa ummataa keessatti mul’ate akkaan dabalaa dhufe furuuf yaadamee ture; kunis manneen sagadaa Yihudootaa fi yaadannoo isaanii irratti badiisa mallattoo swastikaa guutame dabalatee, akkasumas hiriira naasisoo Kiyivii fi magaalota biroo keessatti geggeeffaman, kan Waffen SS kabajan, of keessatti hammata.

> Gama biraa sodaachisaa taʼe keessatti, Ukreen waggoota dhihoodhaa asitti namoota biyyoolessaa Ukreenii warra seenaa isaanii galmee isaanii hin mamsiifamneen bakka buutota Naazii taʼuun xureeffameef yaadannoo taʼan siidaawwan baayʼee dhaabeera. Gaazexaan The Forward namoota balaaleffatamoo kana keessaa muraasa tarreesse; isaan keessaas Stepan Bandera, hogganaa Dhaabbata Biyyoolessaa Ukreenii (OUN), isa hordoftoonni isaa miseensota milishaa naannoo taʼanii SS fi waraana Jarmaniif tajaajilan, ni argama. “Ukreen siidaawwan hedduu jechuunii digdama hedduu caalan fi maqaa daandiiwwanii baayʼee kan tumsaa Naazii kana ulfeessan qabdi; kunis fuulaa Wikipedia adda addaa lama barbaachisuuf gahaa dha,” jechuun The Forward barreesse.

> Namni yeroo baayʼee kabajamu kan biraan Roman Shukhevych dha; inni akka loltuu bilisummaa Yukireenitti ulfina guddaadhaan ilaalama, garuu akkasumas hoogganaa kutaa poolisii gargaaraa Naazii sodaachisaa taʼe ture; kutaan sun akka Forward ibsutti “Yihudoota kuma hedduu fi … Poolandota qaluu” irratti itti gaafatamaa ture. Akkasumas Yaaraaslaav Stetsko, yeroo tokko dura taaʼaa OUN ture, isa “Ani Yihudoota Yukireen keessatti barbadeessuu irratti ciminaan nan dhaabbadha” jedhee barreesseefis siidaawwan ni dhaabaman.

> Gareewwan siyaasaa mirga baay’ee jabaatanis waggoota kurnan darban keessatti humna siyaasaa argataniiru; isaan keessaa kan caalaatti sodaachisaa ta’e immoo Svoboda dha (kan duraan Paartii Sooshaal Naashinaalaa Yukireen jedhamuun beekamu), hoogganaan isaas biyyattiin “maafiyaa Muskooviitii-Yihudootaa” tiin to’atamti jechuun himate, itti-aanaan isaa immoo akteera Yihudii dhalootaan Yukireen taate Mila Kunis ibsuuf jecha arrabsoo Yihudii irratti xiyyeeffate tokko fayyadame. Akka Foreign Policy jedhutti, Svoboda miseensota hedduu Paarlaamaa Yukireenitti ergeera; isaan keessaa tokko immoo Holokaastiin seenaa ilmaan namaa keessatti “yeroo ifaa” ture jechuun waameera.

> ଯେପରି ଉଦ୍ବେଗଜନକ, ନବ-ନାଜିମାନେ ମଧ୍ୟ ଉକ୍ରେନର ବୃଦ୍ଧିଶୀଳ ସ୍ୱଇଚ୍ଛିକ ବ୍ୟାଟାଲିଅନ୍‌ମାନଙ୍କର କିଛି ଶ୍ରେଣୀର ଅଂଶ ଅଟନ୍ତି। 2014 ମସିହାରେ ପୁଟିନଙ୍କ କ୍ରିମିଆ ଆକ୍ରମଣ ପରେ ପୂର୍ବ ଉକ୍ରେନରେ ମସ୍କୋ-ସମର୍ଥିତ ବିଚ୍ଛିନ୍ନତାବାଦୀମାନଙ୍କ ବିରୋଧରେ ସବୁଠୁ କଠିନ ସଡ଼କ ଯୁଦ୍ଧର କିଛି ଲଢ଼ିବା ଫଳରେ ସେମାନେ ଯୁଦ୍ଧରେ ପରିପକ୍ବ ହୋଇଛନ୍ତି। ସେମାନଙ୍କ ମଧ୍ୟରୁ ଗୋଟିଏ ହେଉଛି Azov Battalion, ଯାହାକୁ ଜଣେ ପ୍ରକାଶ୍ୟ ଶ୍ୱେତ-ଜାତି ସର୍ବୋଚ୍ଚତାବାଦୀ ସ୍ଥାପନା କରିଥିଲେ, ଯିଏ ଦାବି କରିଥିଲେ ଯେ ଉକ୍ରେନର ଜାତୀୟ ଉଦ୍ଦେଶ୍ୟ ହେଉଛି ଦେଶକୁ ଯେହୁଦୀମାନେ ଏବଂ ଅନ୍ୟାନ୍ୟ ନିକୃଷ୍ଟ ଜାତିମାନଙ୍କୁ ଅପସାରଣ କରିବା। 2018 ମସିହାରେ, U.S. Congress ଏହା ନିର୍ଦ୍ଦିଷ୍ଟ କରିଥିଲା ଯେ ଉକ୍ରେନ ପାଇଁ ତାହାର ସହାୟତା “to provide arms, training or other assistance to the Azov Battalion” ପାଇଁ ବ୍ୟବହୃତ ହୋଇପାରିବ ନାହିଁ। ତଥାପି, Azov ବର୍ତ୍ତମାନ Ukraine National Guard ର ଏକ ଅଧିକୃତ ସଦସ୍ୟ ଅଟେ।

> Dhuguma, kun keessaa tokko illee rakkina jeequmsaa kanaan guutame kan torbanoota darban hedduu keessatti uummata Yukireen irra gaʼe kanaaf sababa taʼuu hin dandaʼu — akkasumas, yeroo weerara isaa jalqabetti Putin waan kana keessaa tokkollee irraa kakaʼe jechuun ni hin fakkaatu. Dhugumaanis, Putin irraa kan kaʼe, Yihudoonni Odessa, Kharkiv fi magaalaalee baha biroo keessa jiraatan dhiphina cimaa keessatti argamu. Hedduun isaanii manneen sagadaa Yihudootaa fi giddugalaalee Yihudootaa keessaa baqatanillee, kaan isaanii gara biyyoota alaa, Israaʼel dabalatee, baqatan; Israaʼel immoo Yihudoonni hundinuu Yukireen keessaa akka bahan waamicha dhiheesseera.

> Abbootiin koo mataan isaanii bittaa fi ari’atama jalaa miliquuf Yukireen dhihaa irraa baqachuu qaban turan; marsaan kun itti fufuun isaa arguunsaas baay’ee nama gaddisiisa. Yoo biyyattiin gara jeequmsaa fi fincila hidhannootti kufte, Yihudoonni ammas lammiilee isaanii keessaa tokko tokko irraa balaa keessa seenuu danda’u. Soda kana beekuu dhabuun, isa irraa of eeguuf wanti xiqqoon iyyuu hojjetamaa akka hin jirre argisiisa.

> Garuu yoo qaamoleen biyyattii keessaa muraasni sochiiwwan seenaa keessaa isa baayʼee jibbisiisaa taʼe tokko waliin walxaxanii turan iyyuu, dirqama kana keessatti cinaa Yukireen dhaabachuun shakkii tokko malee dhaabbata kabajamaa fudhatamuu qabu dha. Amma yeroo ammaa kana, guyyaa guyyaan yeroo Puutiin ariitii isaa uummata Yukireen irratti kaka’umsa lafa gubaa fakkaatuun dabalaa deemu, eenyutu dhugumaan maqaa “N” jedhamu sanaaf malu akka taʼe arguuf rakkisaa miti.

> ଆଲେନ୍ ରିପ୍, ମାର୍ଚ୍ଚ ୫, ୨୦୨୨ – ସ୍ରୋତ

Barumsa keenya itti aanu keessatti qorannaa kana itti fufna.

> “Namoonni darban yaadachuu hin dandeenye, isa irra deebi’anii raawwachuuf murtaa’aniiru.” George Santayana.

> “Wanti Waaqayyo seenaa raajii keessatti akka raawwatamuuf darbe keessatti adda baase hundinuu raawwatameera; kan amma iyyuu tartiiba isaatiin dhufu hundinuus ni ta’a. Daani’el, raajiin Waaqayyoo, iddoo isaa keessatti dhaabbata. Yohaannis iddoo isaa keessatti dhaabbata. Mul’ata keessatti Leenci gosa Yihudaa kitaaba Daani’el barattoota raajichaatiif baneera; akkasumaanis Daani’el iddoo isaa keessatti dhaabbata. Inni dhugaa-baatummaa isaa baata, jechuunis waan Gooftaan taateewwan guguddoo fi ulfaatoo, kanneen guutamuu isaanii irratti osoo dhaabbannee beekuu qabnu, mul’ataan isaaf mul’ise sana.”

> “Seenaa fi raajii keessatti Dubbiin Waaqayyoo walitti bu’iinsa dheeraa dhugaa fi dogoggoraa gidduutti itti fufee ture ni mul’isa. Walitti bu’iinsi sun ammas adeemsarra jira. Wantoonni ta’an sun deebi’anii ni ta’u. Falmiileen durii ni haaromfamu, yaad-rimeewwan haaraanis yeroo hundumaa ni ka’u. Garuu saba Waaqayyoo, amantii isaanii keessatti fi raajii raawwachuu keessatti ergaa ergamootaa isa duraa, isa lammaffaa, fi isa sadaffaa labsuu keessatti qooda fudhatan, iddoo isaan dhaabatan ni beeku. Isaan muuxannoo warqee qulqulluu caalaa gati-jabeessa ta’e qabu. Isaan akka kattaa jabaatanii dhaabbachuu qabu; amanamummaa isaanii isa jalqabaa hamma dhumaatti cimsanii qabatanii.” Selected Messages, book 2, 109.

Back to Articles