Article

# Kitaaba Daani’el — Lakkoofsa Saddeettamii Torba keessaa

Mammaaksa Fakkeenya Durboota Kudhanii: Imala Gad Fagoo Seenaa Adveentistii Keessatti

Author

Jeff Pippenger

Published

February 20, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Fakkeenyi dubartoota kudhanii muuxannoo saba Adventistootaa ibsa.

> “Fakkeenyiin dubroo kudhanii Maatewos 25 keessaa argamu, muuxannoo saba Adventistootaas ni ibsa.” The Great Controversy, 393.

Adveentistoonni Millerite fakkeenya sana qubee isaatiin guutummaatti raawwataniiru.

> “මට බොහෝ විට යොමු කරනු ලබන්නේ කන්‍යාවන් දස දෙනාගේ උපමාවටය; ඔවුන්ගෙන් පස් දෙනෙක් ප්‍රඥාවන්තියන් වූහ, හා පස් දෙනෙක් මෝඩියන් වූහ. මෙම උපමාව අක්ෂරයෙන් අක්ෂරයටම ඉටු වී ඇත, තවද ඉටු වන්නට ඇත; මක්නිසාද, එයට මේ කාලයට විශේෂ අදාළතාවක් තිබෙන අතර, තුන්වන දූතයාගේ පණිවිඩය මෙන්, එය ඉටු වී ඇතත් කාලයේ අවසානය දක්වා වර්තමාන සත්‍යය ලෙස දිගටම පවතිනු ඇත.” Review and Herald, August 19, 1890.

Seenaa sochii ergamaa isa jalqabaa sochii ergamaa isa sadaffaa bakka bu’a; xiyyeeffannaan xumuraa fakkeenyichaa immoo durboonni zayitii, isa ergaa rooba boodaa ta’e, qabaachuu isaanii irratti dha.

> “Biyyi tokko jal’ina keessa, gowwoomfamuu fi dogoggora keessa, gaaddisa du’aa isa dhugaa keessatti ciisee jira,—rafaa, rafaa. Eenyutu lubbuu keessatti dhiphina itti dhaga’amaa jira isaan dammaqsuuf? Sagaleen kam isaan bira ga’uu danda’a? Yaadni koo gara fuulduraatti fudhatama, yeroo mallattoon kennamu, ‘Kunoo, Misirroon ni dhufa; isa simachuuf ba’aa’ jedhamee. Garuu tokkoon tokkoon isaanii ibsaa isaanii guutuuf zayitii argachuuf harkifachaa turan; yeroon baay’ee darbitee booda immoo amala, kan zayitiin bakka bu’ame, dabarfamee kennamuu akka hin dandeenye ni argatu. Zayitiin sun qajeelummaa Kiristoos dha. Inni amala bakka bu’a, amalli immoo dabarfamee kennamuu hin danda’u. Namni tokko nama biraatiif isa argamsiisuu hin danda’u. Tokkoon tokkoon namaa ofii isaatiif amala cubbuu keessaa xurii hundumaa irraa qulqulleeffame argachuu qaba.” Bible Echo, May 4, 1896.

“Manniin” fakkeenya sana keessatti “amala” bakka bu’a; akkasumas “qajeelummaa Kiristoos” illee ni bakka bu’a. Amalli qulqulleeffame kan uumamu warra Dubbii Waaqayyoo nyaatan qofaan dha.

> Dhugaatii kee isaan qulqulleessi; dubbiin kee dhugaa dha. Yohannis 17:17.

“Zayitiin” kunis ergaawwan Hafuura Waaqayyooti.

> “Yeroo nu ergaa inni nuuf ergu hin fudhanne, Waaqni ulfina dhaba. Akkasuma, zayitii warqee inni lubbuu keenya keessatti dhangalaasee warra dukkana keessa jiranitti darbee kennamuuf jedhu ni didna.” Review and Herald, July 20, 1897.

“तेल” भनेको परमेश्वरको वचनका ती सन्देशहरू हुन्, जसले ख्रीष्टको धार्मिकताको पवित्रीकरण गर्ने उपस्थितिलाई वहन गर्छन्। दस कुँवारीहरूको दृष्टान्तमा, जुन हबक्कूक अध्याय दुईको भविष्यवाणी पनि हो, मध्यरात्रिको पुकारको सन्देश, अर्थात् ख्रीष्टको धार्मिकताको सन्देश, १८८८ को विद्रोहमा जोन्स र वाग्नरको सन्देशद्वारा प्रतिनिधित्व गरिएको छ।

> “Waaqayyo araara Isaa guddaadhaan karaa Jaarsolii Waggonerii fi Jones ergaa baay’ee gatii guddaa qabu gara saba Isaaatti erge. Ergaan kun Fayyisaa ol kaafame sana, aarsaa cubbuu guutummaa addunyaatiif dhihaate sana, addunyaatti caalaatti ifatti dhiheessuuf ture. Inni karaa amantiitiin qajeelina Argamaa sana keessatti dhiheesse; sabichi qajeelummaa Kiristoos, isa abboommiilee Waaqayyoo hundumaaf ajajamuudhaan mul’atu, akka simatu affeere. Namoonni baay’een Yesuusin irraa ijaan badanii turan. Isaan ija isaanii gara eenyummaa Isaa isa waaqeffamaa, gara ga’umsa Isaa, fi gara jaalala Isaa isa maatii namaatiif hin jijjiiramneetti qajeelfamuun isaan barbaachise. Humni hundinuu harka Isaatti kennameera, akka inni namootaaf kennaa badhaadhaa qooduuf, kennaa gatii hin qabne jechuun qajeelummaa Isaa mataa Isaa nama namaa dadhabaa ta’eef kennuuf danda’uuf. Kun ergaa Waaqayyo addunyaatti akka kennamu ajaje dha. Inni ergaa ergamaa sadaffaa ti; sagalee guddaadhaan labsamuu qaba, akkasumas dhangala’ina Hafuura Isaa isa safara guddaadhaan dhufuudhaan deeggaramuu qaba.” Testimonies to Ministers, 91.

Ergaanichi bokkaa lammaffaatii dhaamsa.

> “Roobni inni boodaa saba Waaqayyoo irratti ni buʼa. Ergamaan humna qabeessi tokko samii irraa ni buʼa; lafti guutuunis ulfina isaatiin ni ifa.” Review and Herald, April 21, 1891.

Yeroo ergamaan humna qabeessi Fulbaana 11, 2001tti bu’e, roobni boodaa faca’uu jalqabe; seenaa warra Millerotaa, akkuma fakkeenya durboota kudhanii fi Habaquuq boqonnaa lama keessatti bakka bu’etti, irra deebi’uun jalqabe. Yeroo sanatti sabni Waaqa kan guyyaa dhumaa, macaafa harka ergamichaa keessa ture nyaatan; kana gochuudhaanis daandiiwwan moofaa Ermiyaasitti deebifamanii, akkasitti eegdotoota akeekkachiisa malakataa labsuu qaban ta’an. Akeekkachiisni malakataa sun ergaa Laa’odiiqeyaa ture; kan Isaayaas iyyuu guddaadhaan bakka bu’e.

> Sagalee iyya, hin qusatin; sagalee akka malakataatti ol kaasi, saba koo irra-daddarbaa isaanii, mana Yaaqoobis cubbuu isaanii itti mulʼisi. Isaayaas 58:1.

Sochiin haaromsa ergamootaa isa jalqabaa fi ergamoota sadaffaa “yeroo dhumaa”tti jalqaba. Yeroo sana “beekumsi dabalataa” ni jiraata; innis dhaloota yeroo sana jiraatu qoruuf ta’a, garuu kun erga beekumsi akka ergaa sirnaan qindaa’e tokkootti maxxanfamee booda qofa. Sana booddee ergaan sun sirnaan qindaa’e “humna ni argata”; humni sunis bu’uu ergamaa tokkootiin mallatteeffama. Bu’uun ergamichaa falmii Habakkuq ni adda baasa; gareewwan lamaanis ergaa rooba boodaa isa dhugaa yookaan isa sobaa ta’e adda baafachuu jalqabu. Achi booddee warri amanamoon eegdottaawwan Waaqayyoo ta’anii ergaa akeekkachiisaa malakataa afuufuu jalqabu.

Ergaan dhugaan xurumbaa ifa gabatee lama Habaaquuq irratti bakka buufame irratti hundaa’a. Inni akeekkachiisa Laa’odiiqiyaaf kennamu, akkasumas akeekkachiisa cubbuu saba Waaqayyoo adda baasu dha. Mormiin sun hamma ni ol ka’a; hamma abdii kutannaa jalqabaatti, yeroo gareen tokko “walga’ii qoositootaa” ta’utti, eegdonni dhugaanis hinaaffaa ergaa sanaaf duraan, abdii kutannaa sana dura, mul’isanitti akka deebi’an waamamu. Akkuma eegdonni sun deebi’aniin, isaan “yeroo turtii” keessa akka jiran hubatan; ergaan kufe fakkaatee ture sunis dhugumatti ni raawwatama, garuu sirna Waaqayyootiin akka ta’e ni hubatan. Ergaan sun yeroo gabaabaa keessatti guddifame (ta’us yeroo ta’e iyyuu), yeroo ergaan sun dhufu immoo akka ergaa “Iyya Halkan Giddugaleessaa”tti bakka buufama; kunis salphaatti dabala ergaa yeroo ergamaan gadi bu’een humneffamuu jalqabe sanaati.

Yeroo ergaan sun dhufe, warra yeroo ergamaan sun gad bu’etti iddoo eegdotaa fudhatanii fi warra didan gidduutti addaan baʼuun guutummaatti raawwatame. Addaan baʼuun sunis yeroo chaappaan sun namoota kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur irratti kaaʼamu mulʼisa; kunis roobni boodaa utuu hin dhangalaʼin dura, “safara” yeroo ergamaan sun gad bu’ee roobni boodaa jalqabetti isa irratti kaaʼame sana malee, taʼa.

Seenaa warra Millerites mallattoo rooba boodaa yeroo chaappaan dhibba afurtamii afurii fi kuma afurii afurii irratti kaaʼamu agarsiisa. Seenaa sana keessatti falmiin Habakkuk irratti hundaaʼe ergaa rooba boodaa dhugaa tokkoo fi sobaa tokko irratti ture. Phaawulos garee tokko akka warra jaalala dhugaa qabanitti adda baasa; garee kaan immoo akka warra dhugaa jaallachuu hin qabneefi, “soba” amananiif gowwoomsaa cimaa fudhatanitti ibsa.

Sochiin Millerite guddinni dhugaa kan “bara dhumaa” irraa jalqabee, beekumsaa fi humnaan dabalaa deemee hanga Yeroo Halkan Walakkaatti Hafuura Qulqulluun dhangalaafamutti gaʼu bakka bu’a. Sochiin Millerite mallattoolee karaa murtaawoo taʼan tokko tokko adda baase; isaanis wal-madaalanii argamu, akka “bara dhumaa”, ergaa “beekumsi dabalu” jedhuun bakka buufame tokko “sirnaatti galchuu”, ergaa sanaaf “humna kennamuu” ergamaan tokko gad buʼuun mallatteeffame, “abdii kutannaa isa jalqabaa” fakkeenya durboota kudhanii beeksisu, dhangalaafamuu Hafuura Qulqulluu kan “Iyyiisa Halkan Walakkaa” jedhamee bakka buufame, achiis “abdii kutannaa lammaffaa” isa dhumaa, keessatti balballi qooda-bara tokkoo “cufamu” fi balballi qooda-bara biraa “banamu” dha.

> “Waaqayyo ergaawwan Mul’ata 14 iddoo isaanii sarara raajii keessatti kenneera, hojii isaaniis hamma xumura seenaa lafa kanaatti hin dhaabbatu. Ergaan ergamaa jalqabaa fi lammaffaa yeroo kanaaf amma iyyuu dhugaa dha, isa itti aanus wajjin wal cina akka deeman qabu. Ergamaan sadaffaan akeekkachiisa isaa sagalee guddaadhaan labsa. ‘Kana booddee,’ jechuun Yohaannis, ‘ergamaa biraa humna guddaa qabu tokko samii irraa gad bu’aa arge; laftis ulfina isaatiin ibsite.’ Ibsaa kana keessatti, ifni ergaawwan sadan hundumaa walitti qabamee jira.” The 1888 Materials, 804.

Sochiin Miilerii, kan sochiiwwan dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma sanaa fakkeenyaan agarsiisu, raajiiwwan waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii fi waggoota kuma lamaa fi dhibba shanii fi digdama Daniel boqonnaa saddeet, lakkoofsota kudha sadii fi kudha afur keessatti hidhamee ture. “Yeroon dhumaa,” xumura “yeroo torbaa” dheekkamsa Waaqayyoo mootummaa kaabaa Israa’el irratti bu’e irra gahe. Ergaan Miiler bara 1831 keessatti bifa sirrii ittiin murtaa’e, Macaafni Qulqulluun King James maxxanfamee ba’e waggaa dhibba lamaa fi digdama booda gahe.

> “Obbo Miller, akkuma warri ergaa kanaan biyyoota birootti kakaafaman, jalqaba irratti hojii isaaf kenname sana guutuu jechuun barruulee fi maxxansoota ummataaf ba’an keessatti barreessuu fi maxxansiisuu dhaan raawwachuuf yaade. Inni yaada isaa jalqaba irratti Vermont Telegraph keessatti maxxansiise; kunis gaazexaa Baaptistii, Brandon, Vt keessatti maxxanfamu ture. Kun bara 1831 keessa ture.” John Loughborough, The Great Second Advent Movement, 120.

Dhaabbanni “yeroo dhumaa” ergamaa sadaffaa, waggoota dhibba tokkoo fi digdama jaha fincila bara 1863 irraa eegalee xumuramee booda, bara 1989tti dhufe. “Dhibba tokkoo fi digdama jaha” jechuun mallattoo “yeroo torbaa” ti. Dhaabbileen lameenuu guutamuu “yeroo torbaa” tiin jalqaban.

Ergaan sochii maleekaa sadaffaatii bara 1996tti, maxxansa barruulee walitti aanan mata-duree, Yeroo Dhumaatti jedhaman, kan barruu yeroo yerootti Our Firm Foundation jedhamutti ba’anin sirnaan qindeeffamee hundeeffame. Barruuleen sunis labsii Walabummaa bara 1776 irraa waggaa dhibba lamaa fi digdamii booda maxxanfaman. Ergaan sochii lamaan isaanii iyyuu seenaa ergaa waggoota dhibba lamaa fi digdama dhuma irratti dhufeen kallattiin walqabate irraa waggaa dhibba lamaa fi digdamii booda sirnaan qindeeffamee hundeeffame.

Lakkoofsi “dhibba lamaa fi digdamii” walitti dhufeenya (hidhaa) gidduu “yeroo torbaa,” dheekkamsa Waaqayyoo mootummaa kibbaa Yihudaa irratti kan bara 677 Dh.K.D. keessatti jalqabe, fi jalqaba waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii kan Daani'el boqonnaa saddeet, lakkoofsa kudha afur keessatti, bara 457 Dh.K.D. gidduutti argamu ni bakka bu’a. Lakkoofsi dhibba lamaa fi digdamii raajiiwwan lamaan walitti hidhata; raajiiwwan lamaanis walumaan lakkoofsa hundeessoo Adventizimii keessatti dhihaatanii turan; innis Daani'el boqonnaa saddeet, lakkoofsota kudha sadii fi kudha afur dha. Lakkoofsota sana keessatti Kiristoos karaa raajii of beeksise jechuunis “qulqulluu murtaa’e sana” jedhee, kunis hiika jecha Ibraayisxii “Palmoni” irraa dhufe dha; innis “Lakkooftuu Dinqisiisaa” jechuudha.

ܗܘ ܡܢܝܢܐ ܬܡܝܗܐ ܡܥܠ ܠܚܙܘ̈ܢܐ ܬܪܝܢ ܕܡܝܨܓܝܢ ܠܬܪܬܝܢ ܫܘ̈ܪܝܢ ܕܢܒܝܘܬܐ، ܒܗܢܘܢ ܬܪܝܢ ܦܣܘ̈ܩܐ ܓܘܦܝܗܘܢ، ܕܚܬܐ ܘܝܬ ܡܫܬܘܕܥܐ ܠܗܘܢ ܐܝܟ ܥܡܘܕܐ ܡܨܥܝܐ ܕܐܕܒܢܛܝܣܡ. ܫܘܪܝܐ ܡܬܚܒܪ ܒܩܘܫܬܐ ܣܡܠܝܬܐ ܕܡܐܬܝܢ ܘܥܣܪܝܢ ܫܢ̈ܝܢ ܥܕܡܐ ܠܙܒܢܐ ܕܡܫܬܡܠܝܢ ܒܗ ܒ-1844. ܚܒܩܘܩ ܦܪܩܐ ܬܪܝܢ ܡܫܬܡܠܐ ܒܦܣܘܩܐ ܥܣܪܝܢ، ܘܗܟܢܐ ܡܨܝܢ ܠܡܢܝܢܐ «ܡܐܬܝܢ ܘܥܣܪܝܢ» ܒܒܘܛܝܐ ܐܚܪܬܐ ܡܢ ܡܢܝܢܐ ܬܡܝܗܐ، ܡܛܠ ܕܗܘ ܦܣܘܩܐ ܡܫܬܘܕܥ ܚܕܐ ܡܢ ܐܝܟܢܘ̈ܬܐ ܩܕܡܝ̈ܬܐ ܕܝܘܡܐ ܕܟܘܦܪܐ ܐܢܛܝܛܝܦܝܩܝܐ، ܗܘ ܕܫܪܝ ܒܗܝ ܬܐܪܝܟܐ.

> ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ ᱯᱨᱟᱵᱷᱩ ᱱᱤᱡᱮᱨ ᱯᱚᱵᱤᱛᱨ ᱢᱟᱱᱫᱤᱨᱨᱮ ᱟᱪᱷᱮ; ᱚᱠᱚᱭ ᱯᱨᱤᱛᱷᱤᱵᱤ ᱩᱱᱤ ᱥᱟᱢᱱᱮ ᱱᱤᱨᱚᱵ ᱛᱟᱦᱮᱱᱢᱮ। ᱦᱟᱵᱟᱠᱩᱠ 2:20।

Yeroon raajii lamaan utubaa giddugaleessaa Adventizimii bakka bu’an, kan Tooftaa Dinqisiisaan lakkaa’e sanaan kallattiin beeksifaman, waggoota dhibba lamaa fi digdamaniin walitti hidhamaniiru; Yesuusis (Tooftaa Dinqisiisaan Lakkaa’u), inni yeroo hundumaa dhuma wantaa jalqaba wantaatiin wal hin qabsiisu, xumura isaanii lakkoofsa dhibba lamaa fi digdamaan Onkoloolessa 22, 1844 irratti mallatteesse.

Sochiin ergamaa inni jalqabaa, akkuma sochiin ergamaa sadaffaa, “yeroo dhumaatti” jalqabe (1798 fi 1989 akka tartiiba isaaniitti), iddoo “yeroo torba,” jechuunis kan Leewwota digdamii jaha keessatti ibsame, adda baafamutti. Mallattoon karaa itti aanu seenaa lamaan keessatti xumura waggaa dhibba lamaa fi digdamaa irratti mallatteeffama; kunis amala raajii “yeroo torbaa” ti; sababni isaas, iddoowwan jalqabaa mul’ata lamaan sanaa (chazon fi mareh), yeroo waggaa dhibba lamaa fi digdamaa walitti isaan hidhudha bakka bu’u.

Bara 1611 keessa Kitaabni Qulqulluun King James qophaa’uun, ergaan Miller akka gaazexaa *Vermont Telegraph* keessatti maxxanfametti sirna qabeessa ta’uun, Baa’uun Ibsa Walabummaa qophaa’uun, akkasumas barruun *The Time of the End* akka maxxansa *Our Firm Foundation* keessatti baheetti maxxanfamuun, hundinuu maxxansa turan. Jalqabni fi dhumti yeroo waggaa dhibba lamaa fi digdamaa lamaan isaanii keessatti, mallattoo seenaa ta’een maxxansa tokko bakka bu’u. Lakkoofsi “dhibba lamaa fi digdama” mallattoo hidhata raajii ti; maxxansoonni afran hundinuu maxxansa ta’uu isaanii qofaan walitti hidhaman utuu hin ta’in, ergaa seenaa isaanii keessaa akka “beekumsi dabalu”tti bakka bu’ames walitti hidhatu.

Macaafni Qulqulluun bara 1611 keessatti, geeddarama wangeelaa mana murtii samii irraa gara ilmaan namootaatti taasifamu bakka bu’a. Ergaan Miller raajiiwwan yeroo keessatti kaa’ame, akkasumas gabateewwan qulqulluu lamaan Habakkuq kanneen ta’aniin, ergaan Miller sararoota seenaa irratti suuraadhaan akka ibsame salphaatti beekama. “Vermont” jechuun “gaara magariisaa” jechuudha; akka mul’ata waaqayyoo irraa nuuf kennameettis “magariisaan” mallattoo amantii ti.

> “Inni kun abjuu anaaf abdii naaf kenne. Hiddi magariisaa sun yaada koo keessatti amantii bakka buʼe; miidhaginni fi salphinni Waaqayyotti amanachuuis lubbuu koo irratti ifuu jalqabe.” Christian Experience and Teachings, 28.

Ergaa Miilerii karaa sirna-qabeessaatiin ifatti ibsamee waldaa amanamtuu keessaa labsame; sababiin isaas, “gaara”n bara dhumaa keessatti “waldaa” dha.

> Bara dhuma dhumaa keessa, tulluun mana Waaqayyoo fiixee tulluuwwanii irratti ni hundeeffama; gaaraawwan irraas ol ni kaafama; saboonni hundinuu gara isaa ni yaaʼu. Uummanni baayʼeenis ni dhufu; akkanas ni jedhu, Kottaa, gara tulluu Waaqayyoo, gara mana Waaqa Yaaqoob haa ol baanu; inni karaa isaa nu barsiisa; nus daandii isaa irra ni deddeebina; seerri Xiyoon keessaa ni baʼaatii, dubbiin Waaqayyoo immoo Yerusaalem keessaa. Isaayaas 2:2, 3.

Ergaan qorannoo haala sirna qabeessaatiin qophaa’e kan Miller irraa dhufe waldaa amanamtuu keessaa madde; maxxansi The Telegraph jedhamus akkuma Macaafa Qulqulluu King James ergaa mootummaa waaqaa irraa dhufe bakka bu’a; jechuunis, jechi “telegraph” jedhu jechoota Giriikii lama irraa uumame, hiikni isaas ergaa fagoo irraa dhufu dha. Jechi inni jalqabaa (tele) “fagoo yookaan irraa fagoo” jechuun; inni lammaffaan immoo (grapho) “barreessuu yookaan galmeessuu” jechuudha. Walitti yoo qabamanis “fageenya irraa barreessuu yookaan dabarsuu” jechuudha. Bara 1611 keessatti, Waaqayyo hojii oomisha Macaafa Qulqulluu King Jamesiin ergaa Isaa mootummaa waaqaa irraa dabarse; xumura waggoota dhibba lamaa fi digdamii irratti immoo, ergaan Miller, akkuma jalqaba irratti bara 1831 keessatti Vermont Telegraph keessatti haala sirna qabeessaatiin ibsameen, ergaa Waaqayyoo mootummaa waaqaa irraa dabarse. Ergaan sun “dabaluu beekumsaa” isa bara 1798tti “yeroo dhumaatti” baname ture; kunis dhaloota sanaaf adeemsa qorannoo sadarkaa sadiin adeemu uume. Seenaa sanaan seenaa Future for America fakkeeffame.

Bara bilisummaa bara 1776 keessa bahe, jalqaba bineensa lafaa Mul’ata boqonnaa kudha sadii agarsiisa. Inni jalqaba Ameerikaa Yunaayitid Isteetis agarsiisa; akkas gochuudhaanis, dhuma Ameerikaa Yunaayitid Isteetis irratti daangeffama bilisummaa adda baasa. Ergaan Future for America (akkuma maqaan isaa agarsiisutti), xumura maxxansi Bara Bilisummaa ba’uun jalqabatti fakkeenyaan mul’ifame sana adda baasa. Booddee waggaa dhibba lamaa fi digdamii lama, jechuunis bara 1996 keessatti, tajaajilli magaazinii The Time of the End oomishe, dhaabbata seeraa duraan Future for America jedhamuun moggaafame argate. Waggaa sana, magaaziiniin The Time of the End, kan barruulee maxxansa Our Firm Foundation jedhamuun ba’an irraa walitti qabame, maxxanfame.

Maqaan tajaajila Future for America seenaa Declaration of Independence ni ilaallata; maxxansi sun jalqaba Yunaayitid Isteetis agarsiiseera, Yesus immoo yeroo hundumaa dhuma jalqabaatiin fakkeessee ibsa. Mata-dureen maxxansichaa, The Time of the End, “yeroo dhumaa” bara 1989 keessa jiru qofa utuu hin taʼin, yeroo qorannoon namaa xumuramu yeroo Mikaaʼel kaʼus ni ilaallata. Ergaan sirnaan qindaaʼe maxxansicha keessatti dhihaate (Daaniʼel boqonnaa kudha tokko, lakkoobsa afurtamaa irraa hamma afurtamii-shaniitti), kufaatii Gamtaa Sooviyeetii bara 1989tti (“yeroo dhumaa”) hiikamee baname; lakkoobsoonni yeroo sanatti banamanis tartiiba seenaa bara 1989 irraa jalqabee gara fuulduraatti deemee hanga lakkoobsa tokkoo boqonnaa kudha lammaffaatti geessa; achittis Mikaaʼel kaʼuu fi yeroo qorannoo namaa cufamuu ni agarsiisa.

Bara ba’iinsa Labsiin Walabummaa bara 1776 keessa maxxanfame irraa jalqabee hamma maxxansa barruu yeroo dhumaa The Time of the End tti, waggoota dhibba lamaa fi digdama ta’a; jalqabnii fi dhumni isaaniis mata-dureewwan raajii wal fakkaatan irratti dubbatu. Maxxansi The Time of the End boqonnaawwan duraan maxxansa Our Firm Foundation keessatti akka barruuleetti ba’an irraa walitti qindaa’ee kan qophaa’e yoo ta’u, dhugaa raajii kana ni bakka bu’a: dhugaa bu’uuraa sochii Millerite (innis “bu’uura keenya jabaataa” dha) utuu hin qabatin, “dabaluu beekumsaa” yeroo “dhumaatti” bara 1989 keessatti hubachuun hin danda’amu.

Mallattoon yeroo xumuraa jedhamee ibsamu, akkasumas mallattoon karaa seenaa wal-fakkaataa sochii ergamaa jalqabaa fi ergamaa sadaffaa keessatti “ergaa sana sirnaan hundeessuu” bakka bu’u, lamaan isaanii iyyuu qaamolee raajii “yeroo torbaa” Seera Lewwotaa boqonnaa digdamii ja’a keessaa of keessatti qabatu. Mallattoon karaa itti aanu seenaawwan wal-fakkaatan keessatti, ergaan humna argachuu isaati; kunis bu’uu ergamaa Mul’ata boqonnaa kudhanii, jechuunis Hagayya 11, 1840, yookaan ergamaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii, jechuunis Fulbaana 11, 2001, tiin mallatteeffameera. Raawwatamuun wayyoo lammaffaa Mul’ata boqonnaa sagal keessaa, ergamaa Mul’ata boqonnaa kudhanii gadi buuse; akkasumas raawwatamuun wayyoo sadaffaa Mul’ata boqonnaa kudhanii keessaa, ergamaa Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii gadi buuse.

Seenaa wal-fakkaataa keessatti bokkaan boodaa yeroo ergamaan buʼutti jalqaba “facaaʼuu” ni eegala. Yeroo sana ergaan sun mirkaneeffannaa taʼee raawwatameen humna ni argata. Millerootaadhaaf inni sun ol-aantummaan Usmaaniyaa raawwii raajii yeroo Islaamaa eegee lammaffaa keessaa, Mulʼata boqonnaa sagal, lakkoofsa kudha shan keessatti argamuun dhaabachuu isaa ture. Sochii isaanii dhibba afurtamii afur kumaatiif immoo, inni sun “saboota aarsuudha,” raajii Islaamaa eegee sadaffaa, kan yeroo malakata torbaffaa keessa jiru Mulʼata kudhan, lakkoofsa torba keessatti argamu, yeroo gamoowwan guguddoo Magaalaa New York gadi buufamanitti raawwatame ture.

Seenaa gurguddaan seenaawwan walqixxaataa keessaa tokkoon tokkoon isaanii hojii Lakkooftuu Dinqisiisaa sanaa wajjin kallattiin walitti hidhata qabu; innis mul’atawwan lama waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii fi waggoota kuma lamaa fi dhibba shan fi digdamii bakka bu’an gidduu walitti dhufeenya jiru irratti mallattoo Isaa kaa’a. Eegdonni raajii, yeroo ergamaan sun bu’utti kaafaman, xurumbaa akeekkachiisaa afuufu; kunis ergaa gara Laa’odiiqeyaa ta’e of keessaa qaba; ergaan sunis bara 1856 keessatti ifa guddaa caalaa kan “yeroo torbaa” jedhamuu hiikamuun kallattiin walitti hidhamee ture. Seenaa Habaaquuq gabateewwan isaa lamaa, kan chaartota qajeelchitoota duraa 1843 fi 1850 tiin bakka buufame, kan lamaan isaanii iyyuu “yeroo torbaa” haala ifa ta’een agarsiisan, seenaa walqixxaataa tokkoon tokkoon keessatti gidduu bu’iinsa ergamichaa fi “abdii kutannaa jalqabaa” gidduutti dhufe.

Mallattoon “tarrying time” kallatti agarsiisaan kallattiin raawwii dadhabe 1843 wajjin wal qabata; innis waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii, akkasumas waggoota kuma lamaa fi dhibba shanii fi digdama lama lamaan isaanii raawwatamuu isaanii dursee dubbate ture. Ergaan Iyya Halkan Walakkaa yeroo raawwii dhihoo ta’e yeroo raajii lamaanii sana adda baasuu ture. “Balballi” qoodama baraa cufame kan kallattii agarsiisaa dhumaa irratti argamu, yeroo raajii lamaanii sana raawwatamuu isaanii adda baasa; akkasumas bakka malakanni torbaffaan yookiin malakanni Iyyoobelee sagalee dhageessisuu itti jalqabu mallatteessa. Kallattiin agarsiisaan hundi seenaa tokkoo tokkoo keessatti “yeroo torba” wajjin kallattiin wal qabata; “yeroon torba” immoo akka hidda seenaa lamaan walitti hidhuutti bakka bu’a; seenaaleen lamaan immoo ergaa bokkaa boodaa bakka bu’u.

Barumsa kana barruu itti aanu keessatti itti fufna.

> “Warra dubbicha irratti gufatan, warri ajajamuu didan”f, Kiristoos dhagaa gufannaa ti. Garuu “dhagaan warri ijaartonni tuffatan, innis mataa golee taʼeera.” Akkuma dhagaan sun tuffatame, Kiristoosis hojii Isaa lafa irraatti raawwate keessatti dagatamuu fi miidhamuu baatee ture. Inni “namoota biratti tuffatamee fi gatame; nama gaddaatii fi dhiphina beekuudhaan guutame ture; ... Inni tuffatame, nus Isa hin lakkoofne.” Isaayaas 53:3. Garuu yeroo Inni itti ulfina argatu dhihaatee ture. Inni duʼaa kaʼuudhaan “Ilma Waaqayyoo humnaan” taʼee akka jiru ni labsama ture. Roomaa 1:4. Dhufaatii Isaa lammaffaatti akka Gooftaa mootummaa mootummaa samii fi lafaa ni mulʼata ture. Warri amma Isa fannisan ulfina Isaa ni beeku turan. Fuula uumama hundumaa duratti dhagaan tuffatame sun mataa golee ni taʼa ture.

> “Akkuma nama dhagaan kun irratti kufe ni caccabsa; namuma ishee irratti kufte immoo buddeena isa taasisti.” Sabni Kiristoosin didan yeroo muraasa keessatti magaalaan isaanii fi sabni isaanii akka badu arguuf turan. Ulfinni isaanii ni caccaba; akkuma awwaara qilleensa dura facaʼuutti ni bittinnaaʼa. Egaa Yihuudota kan balleesse maal ture? Inni dhagaa sana; dhagaa isaan irra ijaarratanii utuu taʼe, inni eegumsa isaanii taʼa ture. Gaariin Waaqayyoo tuffatame, qajeelummaan didame, araarri salphifame ture. Namoonni of isaanii Waaqayyotti morman; waan fayyina isaanii taʼuu qabu hundinuu badiisa isaanii taʼe. Waan Waaqayyo jireenyaaf murteesse hundumaa isaan duʼaaf taʼee argan. Kiristoosiin fannisuun Yihuudotaa keessa badiisni Yerusaalem hammatamee ture. Dhiigni Qalqariyaatti dhangalaʼe baʼaa isaan addunyaa kanaafis addunyaa dhufuufis gara badiisaatti liqeessu ture. Akkasuma guyyaa guddaa isa dhumaa, yeroo murtiin warra ayyaana Waaqayyoo didan irratti buʼutti ni taʼa. Kiristoos, dhagaan gufuu isaanii, yeroo sanatti akka gaara haaloo baasuutti isaanii ni mulʼata. Ulfinni fuula Isaa, kan warra qajeelotaaf jireenya taʼe, warra hamootaaf ibidda fixa taʼa. Sababii jaalalli didameef, ayyaanni tuffatameef, cubbamaan ni bada.

> “Fakkeenyota baayʼeenii fi akeekkachiisa irra deddeebiʼamaniin, Ilmi Waaqayyoo yeroo Yihudoonni isa didanitti buʼaan isaanii maal akka taʼu Yesuus agarsiise. Dubbiilee kana keessatti, warra bara hundumaa keessa jiraatan, warra akka Fayyisaa isaaniitti isa simachuu didan hundaaf dubbachaa ture. Akeekkachiisni hundinuu isaaniif dha. Mana qulqullummaa xureeffame, ilma ajajamuu dide, qotiyyoo sobduu, ijaartota tuffatoota taʼan—kun hundinuu muuxannoo cubbamaa hundumaa keessatti wal fakkaataa isaanii qabu. Yoo inni qalbii hin jijjiiranne, murtiin isaanii dursee agarsiisan sun isaaf ni taʼa.” The Desire of Ages, 599, 600.

Back to Articles