Article

# Kitaaba Daani’el — Lakkoofsa Sagaltama

Hiika guyyaa-guyyaa hiikuu: Qorannoo seenaa falmiiwwanii fi wal-faallessitoota irratti gaggeeffame

Author

Jeff Pippenger

Published

February 23, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Yoo kutaa isa xumuraa barruu darbe keessatti dhiyeesse sirriitti yoo ilaaltan, madda jalqabaa kutaa sanaa, isa kitaaba Early Writings keessatti argamu, isa A. G. Daniells dhimma “the daily” irratti bara 1910tti obboleettii White wajjin gaafii fi deebii godhe keessatti of biraa fudhatee deeme jedhee himatu, ilaaltanii turu. Warri soba “the daily” tajaajila mana qulqullummaa Kiristoosiin bakka bu’a jedhu hundeessuuf hojjetaa turan, deeggarsa kallattii fi ifa ta’e obboleettii White ilaalcha sirrii warra iyya sa’aatii murtii kennaniif kennameef kennite laaffisuu barbaachise. “Sobi” isaan uumanis, akeekkachiisi obboleettii White ifatti irratti ibsitu tokkichi akeekkachiisa yeroo murteessuuti jedhu ture. Kunis waan Arthur White seenaa jireenya ishee keessatti hundeessuuf hojjetu dha; akkasumas waan abbaan isaa, ilma Ellen White, fi Daniells gaafii fi deebii uumame sanaan mirkaneessuuf yaalaa turanidha.

Akkuma duraan ibsameera akkuma jirutti, dhimma “the daily” irratti obboleettii White fi Daniells gidduutti mariin kamiyyuu geggeeffame jedhu galmeen tokko illee hin jiru. Mariin jedhu sun bara 1931 keessatti dhiyaate. Yoo obboleettiin White ilaalcha kufaa Daniells ee “the daily” irratti qabutti marii bara 1910 keessatti raggaasistee taʼe, maaliif inni—namni obboleettiin White ilaalcha isaa jabeessee babalʼisuuf hinaaffaadhaan hojjechaa jira jettee ibsite sun—waggaa digdamii tokkoof raggaasii ishee sana irratti callisee ture? Inni marii miti ture; kalaqa ture.

Kalaqni gaaffii warraaqsuu kun, dubbii ishee waaʼee “kan guyyaa guyyaa” jedhu akka wanta akeekkachiisa isheen yeroo murteessuu irratti kennite keessatti tasaa kaʼe tokkootti kaaʼuuf yaalame; Arthur White immoo akkaataa inni seenaa bara 1931 itti dhiheesseen soba sana irratti quba isaa kaaʼe. Inni akka Kiristaanaatti seenaa qofa gabaasuu qaba ture; jijjiirama seenaa irraa kaʼee seenaa irra deebiin bifa haaraan dhiheessuu ammoo keessaa hambisuu qaba ture. Barruu darbe xumura irratti kutaa bara 1850 keessaa isa kutaan Early Writings keessatti argamu irraa fudhatameen xumurre. Ibsi sun yeroo jalqabaatiif bara 1850 keessatti Review keessatti baʼe; ergasii deebiʼee kitaaba Experience and Views keessatti mulʼate. Yeroo sadaffaatiifis kitaaba Early Writings keessatti mulʼata; garuu adeemsa isaa keessatti gara kitaaba Early Writingstti ceʼutti jijjiiramoonni tokko tokko ni taʼan. Haa taʼu malee, akkuma namoonni hojii ishee xureessuuf yaala isaanii keessatti dubbatanitti, barruulee baayʼeen Hafuura Raajii keessaa jijjiiramaniiru jennee hin dubbanne.

> “Waaqayyo gabatee bara 1843 sana akka harki isaa qajeelche na agarsiise; akkasumas kutaan isaa tokko iyyuu akka hin jijjiiramne; lakkoofsonnis akkuma inni barbaadetti akka turan. Harki isaa lakkoofsa tokko tokko keessatti dogoggora tokko irra akka turee isa dhokse, kanaaf hanga harki isaa irraa kaafamutti namni tokko iyyuu isa argu akka hin dandeenye.”

> “Ergasii ani waaʼee ‘Guyyaa Guyyaa’ sanaa ilaalchisee argadhe, jechi ‘aarsaa’ jedhu ogummaa namaatiin itti dabalame, barruu sana keessaas kan hin jirre taʼuu isaa; akkasumas Gooftaan warra iyya saʼaatii murtii sana labsanitti hubannaa sirrii isaa kennuu isaa. Yeroo tokkummaan turetti, bara 1844 dura, jechuun ni dandaʼama jechuun isaanii hunda caalaan ilaalcha sirrii waaʼee ‘Guyyaa Guyyaa’ sanaa irratti waliif galanii turan; garuu erga 1844 as, jeequmsa keessatti, ilaalchawwan biroon fudhatamanii, dukkanni fi jeequmsi isaanii duukaa buʼeera.” Review and Herald, November 1, 1850.

Kutaan kun jalqabaa maxxansa *The Present Truth* jedhamtu bara 1849 keessatti ture, garuu bara 1850 ji’a Sadaasaatti *Review and Herald* keessatti maxxanfame. Barreeffama harkaa isa jalqaba keessatti Obboleettii White ifatti akka isheen wantoota hedduu Gooftaan dhihoo kana keessatti isheetti agarsiise barreessitu ni dubbatti; akkuma barruu guutuu sana dubbistanitti, mata dureewwan hedduun keessatti ibsamuu isaanii ni argitu. Mata dureewwan garaa garaa tilmaamaan digdama ta’an isheetti agarsiifamanii turan. Ka’umsi isaa immoo barruu isa jalqabaa keessatti mata-dureen “kan guyyaa guyyaa,” fi mata-dureen “yeroo murteessuu” mul’atawwan lama adda addaa wantoota isheetti agarsiifaman keessaa ta’uu isaaniiti.

Barreeffama jalqaba keessatti isaanii keeyyatawwan adda addaa keessatti ibsaman turan. Yommuu kutaan sun Experience and Views keessatti irra deebi’amee maxxanfametti, gulaaltoonni keeyyata obboleettii White ilaalcha qajeelchitoota jalqabaa waa’ee “the daily” deeggartu sana, keeyyata itti aanu kan yeroo murteessu irraa akeekkachiisu wajjin walitti makani. Akkuma barruu jalqabaa dubbistanitti, hubadhaa xiyyeeffannoon mata dureewwan tokko tokko irratti qubee guddaadhaan kaa’amuu isaatiin kennamuu isaa. Keeyyata keessatti isheen ilaalcha qajeelchitoota jalqabaa waa’ee “the daily” eebbistu sana keessatti, jecha Daily qubee guddaadhaan barreessiti; keeyyata itti aanu keessatti immoo jecha Time qubee guddaadhaan barreessiti; akkasumas mata dureewwan lamaan isheef mul’atan gidduutti garaagarummaa kallattiidhaan jiru mallatteessiti.

> “Yaa obboloota fi obboleettota jaallatamoo,

> “Ani waan gabaabaa waan Gooftaan yeroo dhihoo kana mul’ataan natti argisiise tokko isiniif kennuu nan barbaada. Bareedina Yesusii fi jaalala maleekonni waliif qaban natti argisiifame. Maleekaanis akkana jedhe—Jaalala isaanii arguu hin dandeessanii?—isa duukaa bu’aa. Akkuma kana sabni Waaqayyoo walii isaanii jaalachuu qabu. Qeeqi obboleessa irra akka bu’u irra ofii kee irra haa bu’u. Ani ergaan ‘waan qabdan gurguraa, arjoomaas kennaa’ jedhu namoota tokko tokkoon ifa isaa qulqulluu keessatti akka hin kennamne nan arge; kaayyoon dhugaan dubbii Fayyisaa keenyaas ifatti akka hin dhihaanne nan arge. Ani akka kaayyoon gurguruu warra hojjechuu danda’anii of deggeruu danda’aniif kennuu hin taane, garuu dhugaa babal’isuuf ta’e nan arge. Warra hojjechuu danda’an hojii malee tursiisuu fi gammachiisuun cubbuudha. Namoonni tokko tokko walga’ii hundumaa irratti argamuuf hinaaffaa qabu turan; Waaqayyoon ulfina kennuuf miti, garuu ‘buddeenaa fi qurxummii’f. Isaan akkasii warra mana turanii harka isaanii hojii gaarii ta’een hojjechuun fedhii maatii isaanii guutuu fi sababa dhugaa yeroo ammaatti ulfina qabu deggeruuf waan kennan qabaachuun wayya ture.”

> “Namoonni tokko tokko, utuu ani argu, warra amantii hin qabne duratti dhukkubsattoonni akka fayyan kadhachuu keessatti dogoggoranii turan. Yoo namoota keenya keessaa tokko tokko dhukkubsatan, akkasumas akka Yaaqoob 5:14, 15tti jaarsolii waldaa akka isaanii irratti kadhatan waaman, nutis fakkeenya Yesus hordofuu qabna. Inni warra hin amanne keessaa baasee, achiis dhukkubsataa fayyise; kanaafis, yeroo nuti warra keenya keessaa dhukkubsatan irratti kadhannu, amantii dhabuu warra amantii hin qabne irraa adda baafamuu barbaaduu qabna.

> “Sana booddee gara yeroo Yesuus kophaa isaanii duuka-buutota isaa fuudhee gara kutaa olka’aa tokkootti galchee, jalqaba miilla isaanii dhiqee, sana booddee immoo buddeena cabee qaama isaa cabee bakka bu’u akka nyaatan isaaniif kenne, akkasumas dhugaatii muka wayinii dhiiga isaa dhangala’e bakka bu’u akka dhugan isaaniif kenneetti deebisee akeekkame. Ani hundi isaanii waan kana keessatti hubannaadhaan akka socho’anii fi fakkeenya Yesuus akka hordofan arge; akkasumas sirnoota kana irratti yeroo hirmaatanitti, hamma danda’ame amantii hin qabne irraa adda ba’anii akka ta’an arge.”

> “Sana booddee mul’ifni torban dhumaa, Yesus Mana Qulqullummaa irraa erga ba’ee booddee akka dhangalaafaman natti mul’ifame. Ergamaanis akkana jedhe—Badiisa yookaan duuti hamoota irratti kan dhufu dheekkamsa Waaqayyoo fi Hoolichaa irraa ka’eeti. Sagalee Waaqayyootiin qulqulloonni akka loltoota alaabaa qabatanii jiranitti jaboo fi sodaachisoo ni ta’u; garuu yeroo sanatti isaan murtii barreeffame sana hin raawwatan. Raawwiin murtii sanaas xumura waggoota 1000tti ni ta’a.”

> “Qulqulloonni gara du’a hin qabneetti erga geeddaramanii, walitti ol qabamanii, kiraarota isaanii, gonfoo isaanii, fi kkf erga fudhatanii, Magaalaa Qulqulluutti erga seenanii booddee, Yesusii fi qulqulloonni murtiif taa’u. Macaafonni ni banamu; macaafni jireenyaa fi macaafni du’aa; macaafni jireenyaa hojii gaarii qulqullootaa of keessaa qaba, macaafni du’aas hojii hamaa hamoota of keessaa qaba. Macaafonni kun Kitaaba Seeraa, jechuunis Macaafa Qulqulluu, wajjin wal bira qabamanii, akka isaatti isaan irratti murtiin ni kennama. Qulqulloonni, Yesusii wajjin yaada tokkoon, du’oota hamoota irratti murtii isaanii ni dabarssu. Kunoo isin ilaalaa! jedhe ergamaan, qulqulloonni Yesusii wajjin yaada tokkoon murtiif taa’u; hamoota keessaa tokkoon tokkoof akka hojii isaanii isa qaama keessatti hojjetameetti ni safaru; yeroo murtiin raawwatamutti maal akka isaan argatan, maqaa isaanii biraatti ni galmaa’a. Kana jechuun, magaalaa Qulqulluu keessatti, waggoota 1000 sana keessatti, lafa irratti utuu isheen hin bu’in dura, hojii qulqulloonni Yesusii wajjin hojjetan kana akka ta’e ani arge. Ergasii dhuma waggoota 1000tti, Yesus, ergamoonni, fi qulqulloonni hundinuu isa wajjin jiran Magaalaa Qulqulluu ni dhiisu; yeroo inni isaanii wajjin gara lafaatti gadi bu’aa jirutti, du’oonni hamoonni ni kaafamu; achiis namoonni isa ‘waraanan’ iyyuu, erga kaafamanii booda, ulfina isaa hunda keessatti, ergamoonni fi qulqulloonni isa wajjin jiran fagootti isa ni argu; isa irraa kan ka’es ni wawwaatu. Mallattoo mismaaraa harka isaa keessatti, miilla isaa keessattis, bakka eeboo gara cinaacha isaatti isa keessa naqan iyyuu ni argu. Mallattoon mismaaraa fi eeboon yeroo sana ulfina isaa ta’u. Dhuma waggoota 1000tti Yesus Gaara Ejersa irra dhaabata; gaarichis addaan ni baqaqa, dirree guddaa ta’a; warri yeroo sana baqatanis hamoota amma qofa kaafaman dha. Sana booda Magaalaan Qulqulluun gadi buutee dirree irratti qubatti.”

> “Sanaan Seexanni hamoota duʼaa kaafaman sana hafuura isaa tiin guute. Inni loltoonni Magaalaa keessa jiran muraasa akka taʼan, loltoonni isaa immoo baayʼee akka taʼan, akka isaan qulqulloota moʼanii Magaalattii fudhachuu dandaʼanis isaan faarsaa ture. Yeroo Seexanni loltoota isaa walitti qabaa turetti, qulqulloonni Magaalaa keessa turanii bareedinaa fi ulfina Jannata Waaqayyoo ilaaluu turan. Yesuus mataa isaanii duraa turee isaan geggeessaa ture. Utuma hin beekamin yeroo tokkotti Fayyisaan keenya inni jaallatamaan waldaa keenya keessaa bade; garuu yeroo muraasa keessatti sagalee isaa isa miidhagaa akkana jedhu dhageenye, ‘Isin eebbifamtoonni Abbaa kootii, mootummaa hundeeffama biyya lafaatii jalqabee isiniif qophaaʼe dhaalaa.’ Nuyi Yesuus marsinee walitti qabamne; akkuma inni karrawwan Magaalattii cufeetti, abaarsi hamoota irratti labsame. Karrawwan sun cufaman. Sana booddee qulqulloonni baallee isaanii fayyadamanii gara gubbaa dallaa Magaalattii ol baʼan. Yesuusis isaanii wajjin ture; gonfoon isaa ifaa fi ulfina guddaa qabu ture. Inni gonfoo gonfoo keessa jiru ture, torba taʼee. Gonfoon qulqullootaa warqee qulqulluu irraa hojjetame ture, urjiiwwaniin miidhagfamee. Fuulli isaanii ulfinaan ni ifa ture, sababni isaas isaan fakkii guutuu Yesuus turani; akkuma isaanii ol kaʼanii hundi isaanii wal faana gara gubbaa Magaalattii sochoʼanitti, ani argamuu sanaan guddaan boojiʼame.”

> “ᱛᱚᱸᱵᱮ ᱫᱩᱥᱴᱚᱠᱚ ᱧᱮᱞ ᱠᱮᱫᱟ ᱡᱮ ᱩᱱᱠᱩ ᱪᱮᱫ ᱟᱫᱟᱝ ᱠᱮᱫᱟ; ᱟᱨ ᱤᱥᱥᱚᱨ ᱛᱷᱮᱱ ᱩᱱᱠᱩ ᱪᱮᱛᱟᱱᱨᱮ ᱥᱮᱝᱜᱮᱞ ᱩᱫᱩᱜ ᱟᱠᱟᱱᱟ, ᱟᱨ ᱩᱱᱠᱩᱠᱚ ᱡᱚᱝ ᱠᱮᱫ ᱠᱚᱣᱟ. ᱱᱚᱣᱟ ᱫᱚ ᱵᱤᱪᱟᱨ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱪᱟᱞᱟᱣ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ. ᱫᱩᱥᱴᱚᱠᱚ ᱛᱚᱸᱵᱮ ᱩᱱᱟᱹᱜ ᱟᱹᱫᱤ ᱧᱟᱢ ᱠᱮᱫᱟ ᱡᱮᱞᱮᱠᱟ ᱥᱟᱫᱷᱩᱠᱚ ᱭᱤᱥᱩ ᱥᱟᱶ ᱢᱤᱫ ᱥᱩᱨᱨᱮ 1000 ᱵᱚᱪᱷᱚᱨ ᱫᱚ ᱩᱱᱠᱩ ᱪᱮᱛᱟᱱᱨᱮ ᱢᱟᱯ ᱠᱮᱫᱟ. ᱩᱱᱤ ᱢᱤᱫ ᱥᱮᱝᱜᱮᱞ, ᱡᱮᱫ ᱤᱥᱥᱚᱨ ᱛᱷᱮᱱ ᱫᱩᱥᱴᱚᱠᱚᱠᱚ ᱡᱚᱝ ᱠᱮᱫ ᱠᱚᱣᱟ, ᱫᱚ ᱜᱚᱴᱟ ᱯᱨᱤᱛᱷᱤᱵᱤ ᱦᱚᱸ ᱥᱟᱯᱷᱟ ᱠᱮᱫᱟ. ᱦᱟᱥᱟᱨ ᱵᱷᱮᱜᱮᱫ-ᱵᱮᱭᱟᱨ ᱵᱩᱨᱩᱠᱚ ᱵᱟᱹᱤᱡᱟᱜ ᱛᱮ ᱡᱩᱞ ᱠᱮᱫᱟ, ᱟᱨ ᱦᱚᱭᱟ ᱢᱚᱱᱰᱚᱞ ᱦᱚᱸ, ᱟᱨ ᱡᱚᱛᱚ ᱯᱟᱸᱥᱤ ᱡᱚᱝ ᱠᱮᱫᱟ. ᱛᱚᱸᱵᱮ ᱟᱢᱟᱜ ᱟᱹᱭ ᱧᱮᱞᱨᱮ ᱡᱷᱤᱡ ᱮᱱᱟ, ᱟᱹᱰᱤ ᱢᱟᱨᱥᱟᱞ ᱟᱨ ᱥᱚᱵᱷᱟᱭᱟᱱ, ᱟᱨ ᱟᱢᱮ ᱱᱟᱶᱟ ᱵᱟᱭ ᱮᱢ ᱯᱨᱤᱛᱷᱤᱵᱤ ᱠᱩᱥᱤ ᱠᱮᱫᱟ. ᱟᱢᱮ ᱥᱚᱵᱮᱱ ᱢᱤᱫ ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱥᱟᱰᱮ ᱛᱮ ᱠᱩᱥᱤᱭᱟᱹᱣ ᱠᱮᱫᱟ, ᱜᱚᱨᱚᱵ, ᱟᱞᱮᱞᱩᱭᱟ।”

> “Ani immoo akka tiksoonni, nama itti amanuu danda’an, warra ergaawwan hundumaa keessa turan, fi dhugaa yeroo ammaa hundumaa keessatti jabaatanii dhaabatan, utuu dhimma haaraa barbaachisummaa qabu kamiyyuu, isa Macaafni Qulqulluun ni deeggara jechuun yaadan, hin deggerin dura mariisuu qaban nan arge. Ergasii tiksoonni guutummaatti tokkummaan ni dhaabatu, tokkummaan tiksoonnis waldaa irratti ni mul’ata. Adeemsi akkasii akka qoodamni gaddisiisaan hin uumamne nan arge; akkasumas hoolonni gatii guddaa qaban qoodamanii, tiksee malee bittinnaa’uun isaanii sodaachisaa hin ta’u.”

> “Fulbaana 23ffaa, Gooftaan yeroo lammaffaaf harka isaa diriirsee haftee saba isaa deebisee fudhachuuf akka hojii irra oolche natti agarsiise; yeroo walitti qabamuu kana keessa immoo tattaaffiin dachaa lama taʼee cimuun akka barbaachisu natti mulʼise. Yeroo bittinnaaʼuu keessatti Israaʼel rukutamee ciccirame; amma garuu yeroo walitti qabamuu keessatti Waaqayyo saba isaa ni fayyisa, ni marmaaras. Yeroo bittinnaaʼuu keessatti tattaaffiin dhugaa babalʼisuuf godhame buʼaa xiqqoo qofa qaba ture, xinnoo yookaan homaa illee hin raawwanne; yeroo walitti qabamuu keessatti garuu, yeroo Waaqayyo harka isaa saba isaa walitti qabuuf kaaʼe kana, tattaaffiin dhugaa babalʼisuuf godhamu buʼaa isaaf karoorfame ni qabaata. Hundinuu hojii kana keessatti tokkummaan fi hinaaffaadhaan hirmaachuu qabu. Amma yeroo walitti qabamuu kana keessatti nu bulchuuf fakkeenya yeroo bittinnaaʼuu irraa kaasuun nama kam iyyuu biratti qaanii akka taʼe nan arge; jechuun, Waaqayyo amma nuuf yeroo sana godhe caalaa homaa yoo hin goone taʼe, Israaʼel gonkumaa walitti hin qabamu ture. Dhugaan akka lallabamu qofa osoo hin taʼin, akka barruulee tokko keessatti maxxanfamee baʼus akkuma sana barbaachisaa dha.

> “Gooftaan akka kaartaan bara 1843 harka isaa tiin qajeelfamee ture, fi kutaan isaa tokko illee akka hin jijjiiramne natti argisiise; lakkoofsonni sunis akkuma inni barbaadetti akka turan. Harki isaas dogoggora tokko lakkoofsa keessaa muraasa irratti haguugee ol ture, akka namni tokko illee isa hin argineef, hamma harki isaa irraa kaafamutti.”

> “Sana anis ‘Guyyaa Guyyaa’ wajjin walqabatee, jechi ‘aarsaa’ akka ogummaa namaatiin itti dabalame, barruu sana keessas kan hin taane taʼee nan arge; akkasumas Gooftaan warra iyyata saʼaatii firdii sana kennanitti hubannaa isaa sirrii taʼe akka kenne nan arge. Yeroo tokkummaan turetti, bara 1844 dura, jechuun ni dandaʼama harki caalaan hundi ilaalcha sirrii ‘Guyyaa Guyyaa’ irratti tokko turan; garuu erga 1844 booddee, burjaajii keessatti, ilaalchawwan biroon fudhatamanii, dukkannii fi burjaajiinis itti aananii dhufan.”

> “Gooftaan yeroo irraa kaasee bara 1844 eegalee akka hin taane qorumsa natti agarsiise; yeroo immoo deebi’ee gonkumaa qorumsa taʼuu hin dandaʼu.”

> “Ergasii ani warra dogoggora guddaa keessa jiran tokko tokkootti akeekame; isaan qulqulloonni utuu Gooftaan hin dhufin dura gara Yerusaalem duriitti dhaquu qabu, fi kkf jedhu. Ilaalchi akkanaa hojii Waaqayyoo yeroo ammaatti, ergaa ergamaa sadaffaa jalatti adeemsifamaa jiru irraa sammuu fi fedhii namootaa garagalchuuf kan qophaa’e dha; jechuunis, yoo nuti gara Yerusaalem dhaquu qabna ta’e, sammuun keenya uumamaan achi ta’a, akkasumas qabeenyi keenya qulqulloota gara Yerusaalem geessuuf akka ooluuf itti fayyadama biraa irraa ni dhowwama. Ani sababii isaan dogoggora guddaa kana keessa akka seenan dhiifamanii turan arge; innis isaan dogoggoroota waggoota hedduu darban keessatti keessa turan sana hin himanne, hin dhiisnes.” Review and Herald, November 1, 1850.

Kutaan sun, “Waan irratti Gooftaan yeroo dhihoo keessatti mul’ataan natti agarsiise keessaa gabaabinaan ibsa tokko isiniif kennuu nan barbaada” jedhee jalqaba. Mata-dureen hedduun dhiyaatanii turan; isheenis keeyyata waa’ee “kan guyyaa guyyaa” jedhu ilaallatu sana keeyyata itti aanu wajjin hin walitti makne. Kun booddee gulaaltootaatiin raawwatame; isaanis kutaa sana Experience and Views keessatti, achii booddees Early Writings keessatti galchan. Experience and Views keessatti, gulaaltoonni keeyyata saddeet jalqabaa dhiisanii, keeyyattoota waa’ee “kan guyyaa guyyaa” fi waa’ee yeroo murteessuu isheetti agarsiifame ilaallatan walitti makani. Experience and Views bara 1851 keessatti maxxanfame; itti aansuun Early Writings bara 1882 keessatti maxxanfame.

Barreeffamni Duraa keessatti, bu’uuraan kutaa afuruma san ture kan Experience and Views keessatti mul’ate; garuu garaagarummaan guddaan tokko ture. Experience and Views keessatti, kutaan hima tokko qofa of keessaa qabu kan yeroo murteessuu ilaallatu, kutaa isa duraa kan “the daily” irratti xiyyeeffate wajjin walitti makame ture. Sana booda, kutaan jalqaba kutaa yeroo murteessuu ilaallatu sana duukaa bu’aa ture keessatti hammatame. Barreeffamni Duraa keessatti garuu, kutaan biraa keessaa kan madda gara kutaa adda ta’e tokko irraa dhufe, kutaa amma “the daily” fi yeroo murteessuu lamaan isaanii irratti dubbatu gidduutti kaa’ame; kunis jalqaba irratti kutaa maaliif gara Yerusaalem durii deemuun dogoggora akka ta’e ibsuun itti aanee ture.

Keewwanni kun fuula biraa kan Experience and Views irraa haqamee, achiis gara kutaa Early Writings keessatti galfame, jeequmsa waa’ee “kan guyyaa guyyaatti” jedhu kan bara 1844 irraa jalqabee turetti qofa dabaluu isaa taʼe. Keewwanni sun keessatti ibsa mul’ata ishee kan jalqabaa Sister White hin turre.

> “Gooftaan akka na agarsiisetti, ergaan ergamaa sadaffaa deemuu qaba; ijoollee Gooftaa bittinnaa’anitti labsamuu qaba; innis yeroo irratti fannifamee taʼuu hin qabu; yeroo immoo deebiʼee qormaata taʼee hin taʼu. Ani namoonni tokko tokko yeroo lallabuudhaan kakaʼumsa sobaa tokko argachaa akka jiran nan arge; ergaan ergamaa sadaffaa yeroo caalaa jabaataa akka taʼe nan arge. Ani ergaan kun buʼuura ofii isaa irratti dhaabachuu akka dandaʼu, isa jabeessuuf yeroo akka hin barbaachifne, humna guddaadhaan akka deemu, hojii isaa akka hojjetu, akkasumas qajeelummaadhaan akka gabaabfamu nan arge.” Experience and Views, 48.

Keewwanni fuula afurtamii saddeetii kan Experience and Views keessaa fudhatame, keewwata Early Writings keessatti, keewwata lama garaagaraa walitti makuudhaan uumame sana booddee galfame; innis seenaa jalqabaa keessatti hin jirre kan yeroo murteessuu irratti xiyyeeffannaa kaaʼe.

Bara 1931tti, jaarsoliin mootummaa Yerusaalem bulchan seenaa tolfamaa tokko uumanii, Daniells bara 1910tti Obboleettii White gaafannoo akka gaafate himan; ragaa Daniells kenne keessattis inni chaartii 1843tti ni waamama, akkasumas yeroo Obboleettii White gaafannoo gaafataa turetti, chaarticha irratti mana qulqullummaa hin jirretti akeekee ture jedha. Inni kitaaba Early Writings ofiis of bira akka qabu himama; yeroo isheen maal jechuu akka barbaadde ishee gaafatee, deebiiwwan isheen kennite irratti hundaaʼee, kutaan Early Writings keessatti ilaalcha pirooniyerootaa kan “kan guyyaa guyyaa” jedhu deeggaru, dhugumaan akeekkachiisa yeroo murteessuurratti kenname qofa taʼuu isaa malee xumura biraa irra gaʼuu hin dandeenye. Gaaffannoo tolfamaa sana irraa waggaa digdamii tokko booddee fi duʼa namoota akka gaafatamanitti himaman sanaa irraa waggaa kudha jaha booddee, Daniells ragaa sana seenaa dhaloota sadaffaatti galcha.

F. C. Gilbert beekaa afaan Ibrootaa kan beeku ture; inni immoo ilaalcha sirrii “kan guyyaa guyyaa” jechuun Pagaana taʼuu isaa waan pioneronnii fi Ellen White akkas jedhaniif qofa deggere miti. Inni kana buʼuura hubannoo barruu Afaan Ibrootaa isa Daaniʼel raajichi itti fayyadame irratti hundaayee ittisaa ture. Yeroo sana keessatti inni beektota Afaan Ibrootaa Adventistotaa keessaa nama beekamaa ol aanaa ture. Yeroo falmiin waaʼee “kan guyyaa guyyaa” isa Daniells fi Prescott dhiibaa turan guddachuu itti fufetti, Gilbert keessaa tokko beektota beekamoo taʼanii fi ejjennoo pionerotaa ittisuuf dhaabatan ture. Waxabajjii 8, 1910 irratti Ellen White wajjin gaafannoo dhuunfaa qabaate; boodas waan innii fi Obboleettii White irratti mariʼatan galmeesse. Ragaan Daniells immoo guutumaan guutuutti kan F. C. Gilbert faallessa.

Jildii digdamii, fuula kudha torbaa irraa hanga digdamii lamaatti, kan Manuscript Releases keessatti, Obboleettiin White dhimma ilaalcha Daniells fi Prescott waa’ee “the daily” irratti qaban ni ibsiti. Jechoonni ati gabaasa F. C. Gilbert keessatti, inni gaaf-deebii isaa Ellen White wajjin taasifame irratti barreesse keessatti argitu, jechuunis dubbii Obboleettiin White ofii ishee kutaa Manuscript Releases keessaa keessatti ibsite waliin baay’ee wal fakkaatu. Kanaafuu, waggoota hedduu dura Manuscript Releases maxxanfamanii gadhiifamuu isaanii dura, ragaan ifaa fi kaka’umsa Waaqayyoon kenname tokko illee hin turre kan himata Daniells waa’ee qabiyyee gaaf-deebii inni jechuun Obboleettii White waliin taasise sanaa mormu yookaan deeggaru. Kan caalaas, ilaalcha isaa dogoggoraa waa’ee “the daily” irratti kaka’umsa Waaqayyoon mirkaneeffame tokko illee hin turre. Kana caalaatti immoo, amma Manuscript Releases argamoo ta’anii jiran keessatti iyyuu—amma illee ilaalcha isaa dogoggoraa waa’ee “the daily” irratti kaka’umsa Waaqayyoon kennameen deeggaramu tokko illee hin jiru!

Garuu har’as, Adventismiin Laa’odiiqeyaa Obboleettii Waayit “guyyaa guyyaa” irratti ejjennoo akka hin qabne barsiifama; yoo ta’e iyyuu, inni “gaaffii qorumsa” akka hin taane fi nutis “dhimmicha kana irratti cal’isuu” akka qabnu qofa jedha. Har’a wanti tokko garagalfameera; wanti garagalfames ejjennoon dhugaan “guyyaa guyyaa” amma yaada xinnootaa keessatti saba Waaqayyoo gidduutti argamuu isaati. Bara 1910 keessatti, yaadni xinnoon ilaalcha Konraadii kan Daani’eelsii fi Pireskoottiin dhiibamaa ture sana ture; yaadni baay’inaan qabames ejjennoo abbootii jalqabaa ture.

Kan armaan gadii yaada F. C. Gilbert waaʼee marii isaa fi Obboleettii White gidduutti taʼee ibsuudha; kunis Manuscript Releases wajjin wal bira qabamee ilaalamuu qaba; innis guutummaatti, barruu saddeetii-tokkoffaa tartiiba The Book of Daniel kana keessatti kaaʼameera.

> “ዳንኤልስን እና ፕሬስኮትን... በሥራው ውስጥ ያሉትን አሮጌ ወንድሞች ምንም ነገር እንዲናገሩ እድል አልሰጧቸውም.... ዳንኤልስ እኔን ለማየት እዚህ መጥቶ ነበር፣ እኔ ግን አላየሁትም.... ስለ ማንኛውም ነገር ከእርሱ ጋር የምለው ምንም ነገር አልነበረኝም። ሊያስነሱት እየሞከሩ ስላሉት ‘ዕለታዊው’ ጉዳይ፣ በእርሱ ውስጥ ምንም ነገር የለም.... በዋሽንግተን በነበርሁበት ጊዜ አእምሮአቸውን እንደሚከብብ ያለ አንድ ነገር ያለ ይመስል ነበር፣ እኔም እነርሱን ልደርስባቸው እንዳልችል ይመስል ነበር። ከዚህ ‘ዕለታዊው’ ጉዳይ ጋር ምንም ግንኙነት ሊኖረን አይገባም... መልእክቴን እንደሚቃወሙ አውቄ ነበር፣ ከዚያም ሕዝቡ በመልእክቴ ውስጥ ምንም ነገር እንደሌለ ያስቡ ነበር። እርሱን ጽፌለታለሁ፣ ራሱን የጠቅላላ ጉባኤ ፕሬዝዳንት ለመሆን የማይገባ እንደሆነ እያሳየ እንዳለ ነግሬዋለሁ.... ፕሬዝዳንትነቱን ለመጠበቅ የሚገባው ሰው አይደለም።”

> “Ergaan kun ‘guyyoo hundumaa’ kanaa yoo ergaa qormaataa ta’ee, Gooftaan natti agarsiisee ture. Namoonni kun waan kana keessatti dhuma isaa jalqabaa irraa hin argan....Ani guutummaatti warra hojii kana keessatti hirmaatan keessaa eenyuu isaanii iyyuu arguuf dida.”

> “Ifni Waaqayyoo anaaf kenne inni akka taʼe, Obboleessi Daniells Pirezidaantummaa keessa yeroo dheeraa dhaabatee tureera.... akkasumas waaʼee wantoota kana keessaa tokko illee isa wajjin haasaʼaa dabalataa akka hin godhin natti himame. Ani waaʼee dhimma kanaa Daniells hin argadhu, jecha tokko illee isa wajjin hin dubbadhu. Inni na wajjin wal-gaʼii akka godhuuf na kadhatan, garuu ani hin feene.... Uummata keenya wanta isaan barsiisaa jiran kana wajjin homaa akka hin qabne akeekkachiisuuf natti himame.... Ani Gooftaadhaan isa dhaggeeffachuu irraa dhowwameera. Ani isa irratti xinniqqoo illee amanamummaa akka hin qabne of ibseera.... Wanti guutuun isaan gochaa jiran kun tooftaa Seexanaa ti.” Gabaasa F. C. Gilbert waaʼee gaaffii-fi-deebii Ellen White irraa Waxabajjii 8, 1910tti isaaf kennamee.

Mataduree itti aanu keessatti mata-duree kana irratti ni itti fufna.

> “Inni fuula alaa gaditti ilaalu, kan garaa namoota hundumaa dubbisu, warra ifa guddaa argatan irratti akkana jedha: ‘Isaan sababii haala isaanii naamusaa fi hafuuraa irraa kan ka’e hin dhiphatan, hin dinqifamanis.’ ‘Eeyyee, isaan karaalee ofii isaanii filataniiru, lubbuun isaanii immoo wantoota isaanii jibbisiisoo keessatti gammaddi. Anis gowwomsawwan isaanii nan filadha, waan isaan sodaatanis isaan irratti nan fida; sababiin isaas yeroo ani waame tokko iyyuu hin deebifne; yeroo ani dubbadhe hin dhageenye; garuu isaan wanta ija Koo duratti hamaa ta’e hojjetan, waan ani itti hin gammannellees filatan.’ ‘Waaqayyo akka isaan soba amananiif gowwomsaa cimaa isaanitti erga,’ sababiin isaas ‘isaan akka fayyaniif jaalala dhugaa hin fudhanneef,’ ‘garuu jal’ina keessatti gammadu turan.’ Isaayaas 66:3, 4; 2 Tasalonqee 2:11, 10, 12.”

> “Barsiisaan samii akkana jechuun gaafate: ‘Gowwomsaan isa caalaa sammuu namaa sobuu danda’u kamtu jira, jechuunis yeroo ati hundee sirrii irratti ijaaraa jirta jettee of fakkeessitu, Waaqayyos hojii kee ni fudhata jettee yaaddu, utuu dhugumaan garuu wantoota hedduu imaammata addunyaatiin hojjechaa jirtee Yihowaa irratti cubbuu hojjechaa jirtuu? Yaa, kun gowwomsaa guddaa dha, dogoggora nama hawwatu dha, inni sammuu namootaa to’ata; yeroo namoonni yeroo tokko dhugaa beekan, bifa Waaqeffannaa hafuuraa isa humnaa fi hafuura isaa irraa adda ta’e dogoggoraan qabatan; yeroo isaan ofii isaanii badhaadhaa fi qabeenyaan dabalaman, waan tokko illee hin barbaachifne jedhan, yeroo dhugumaan garuu waan hundumaa barbaachisu.’”

> “Waaqayyo tajaajiltoota Isaa amanamoo uffata isaanii xurii irraa qulqulluu eeggatanii jiranitti ilaalcha Isaa hin jijjiirne. Garuu namoonni baayʼeen, ‘Nagaa fi nageenya,’ jechuun iyyaa jiru; yeroo sanatti badiisni tasaa isaan irra gaʼaa jira. Yoo qalbiin guutummaatti hin deebiʼin, yoo namoonni garaa isaanii himannaa cubbuutiin hin gad of qabin, dhugaa akka inni Yesuus keessatti jirutti hin fudhanne taʼe, mootummaa samii keessatti gonkumaa hin seenan. Yommuu qulqulleessi tarree keenya keessatti raawwatamu, yeroo sana nuti mootummaa fi qabeenyaan badhaadhnee, homaa akka nu hin barbaachisne of jajuu keessatti boqonnaa hin argannu.”

> “Eenyutu dhugumaan akkana jechuu dandaʼa: ‘Warqeen keenya ibidda keessatti qoramte; uffanni keenya addunyaan xuraaʼaa hin qabne’?” Ani Barsiisaa keenya uffata qajeelummaa jedhamuu sanitti akeekaa ture nan arge. Inni isaan irraa baasee, xuraaʼummaa isaanii isa jala jiru saaqe. Sana boodas akkana naan jedhe: “Akka isaan xuraaʼummaa isaanii fi amala isaanii isa tortoraa fakkeenyummaadhaan itti haguugan hin argituu? ‘Magaalaan amanamtuu attamitti sagaagaltuu taate!’ Manni Abbaa koo mana daldalaa taʼeera, iddoo argamuun Waaqayyoo fi ulfinni isaa irraa deeman! Kanaaf jechuun dadhabinni jira, humni immoo ni hanqata.”

> “Yoo waldaan ammaa duubatti deebi’uu ishee ofiitiin xumuraawaa jirti yoo qalbii hin jijjiirratin, yoo hin geeddaramne, hanga of jibbitutti firii hojii ofii ishee ni nyaatti. Yommuu isheen hamaa mormitee gaarii filattu, yommuu gad of qabu hundumaan Waaqayyoon barbaaddu, waamicha ishee ol’aanaa Kiristoos keessatti argamu ga’utti, dhugaa bara baraa irratti dhaabbattee, amantiidhaan wantoota milkaa’ina isheedhaaf qophaa’an qabattu, ni fayyiti. Salphina fi qulqullina ishee Waaqayyo irraa argatte keessatti ni mul’atti; walxaxaa lafa irraa adda baatee, dhugaan dhuguma bilisa akka ishee baase ni agarsiisti. Sana booda miseensonni ishee dhugumatti warra Waaqayyo filate, bakka bu’oota Isaa ni ta’u.” Testimonies, volume 8, 249, 250.

Back to Articles