Article

# Kitaaba Daani’eel — Lakkoofsa Sagaltamii Lama

Raajii Mul’isuu: Hojii Sadii Keessatti Fayyadama Keeyyata Jahan Dhumaa Dani’elii fi Iftuu Dabalataa Ergamaa Sadaffaatii

Author

Jeff Pippenger

Published

February 25, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Sochii Miilariit keessatti, daballi beekumsaa banamee ture; innis caalaatti, garuu kana qofa utuu hin taane, Pirootestaantota mootummaa Ameerikaa keessatti amantii isaanii himatan qore. Saardiis, waldoon dukkana olaantummaa paaphaasii keessaa baʼaa turte, yeroo mana qulqullummaa samii keessatti banametti guutummaa isaa keessatti wangeelli mulʼifamu sana hubannoo guutuutti qajeelfamaa turte. Sochii ergamaa sadaffaatti, daballi beekumsaa Fulbaana 11, 2001 irratti baname; innis Addaantizimii Laaʼodiiqeyaa addunyaa guutuu keessatti qore. Kanaaf, dhugaan lakkoofsa Daaniʼel kudha tokko keessaa aayata jahaa isa dhumaa keessatti bakka buʼame, inni madda dabala beekumsaa taʼe, Addaantizimii Laaʼodiiqeyaan mormame.

> “Warri dhugaa irratti ijaartota amanamoo muraasni (1 Qorontos 3:10, 11) yeroo xurii barsiisa sobaa hojii sana gufachiisutti, yaaddoo fi gufuu keessa turan. Akkuma ijaartoonni bara Nehemiyaa dallaa Yerusaalem irratti ijaaraa turan sana, gariin akkana jedhuuf qophaaʼoo turan: ‘Humni warra ba’aa baatan ni dadhabeera, xuriinis baayʼee dha; kanaafis ijaaruu hin dandeenyu.’ Nehemiyaa 4:10. Ari’atama, gowwoomsaa, jal’ina, fi gufuuwwan biroo hundumaa Seexanni guddina isaanii gufachiisuuf qopheesse irratti yeroo hunda qabsoo godhamaa tureen dadhabanii, warra ijaartota amanamoo turan keessaa gariin abdii kutatan; nagaa fi nageenya qabeenya isaanii fi lubbuu isaanii eeguuf jecha immoo warra dhugaa irraa garagalan. Gariin immoo, mormii diinota isaanii hin sodaanne, ija jabinaan akkana jedhanii labsan: ‘Isaan hin sodaatinaa; Gooftaa guddaa fi sodaachisaa taʼe sana yaadadhaa’ (lak. 14); isaanis hojii sana itti fufan, tokkoon tokkoon isaanii goraadee isaa cinaacha isaatti hidhatee. Efesoon 6:17.”

> “Hafuuri jibbaa jibbaa jibbaa dhugaa irratti mormii fi jibbaa wal fakkaatu sun bara hunduma keessatti diinota Waaqayyoo kakaaseera; akkasumas garboota Isaa keessatti eeggannoon fi amanamummaan wal fakkaatu barbaachisaa taʼeera. Dubbiin Kiristoos bartoota jalqabaa sanaaf dubbate, hanga xumura yerooatti hordoftoota Isaatiifis ni hojjeta: ‘Waan ani isiniin jedhu hundumaaf nan jedhu, Eegaa.’ Maarqos 13:37.” The Great Controversy, 56.

Ibsi seenaa ergaa keeyyata jahaa xumuraa kan Daani’eel jalqabumaa keessatti haala tajaajilaawwan of-deggaran Adventizimii Laa’odiiqeyaa keessatti dhihaate; achii booddees adeemsa yeroo keessatti teeloogistoota beekamoo (barattoota) Adventizimii Laa’odiiqeyaa wajjin walitti bu’iinsa keessa gale. Meeshaaleen ergaa sana maqaa balleessuuf yaaliin itti fayyadaman, yeroo hundumaa ifa guddaa fi ibsa caalaa keeyyattoota qorannoo fi weerara jala turan irratti fidan. Weeraroonni sun dhuma irratti hubannoo raajii kanaan dura hin beekamneetti geessan; garuu yeroo sana ni hundeeffaman, akkasumas kutaa ifa adeemsaan dabalaa deemu ergamaa sadaffaa keessaa ta’anii argaman.

Milleritootni raajota raajii afur qofa akka raajii Macaafa Qulqulluutti beekan; garuu yeroo gabaabaa bara 1844 booddee, Ameerikaan bineensa lafaa Mul’ata boqonnaa kudha sadii keessatti ibsame ta’uu hubatame, hubannoon sunis abbootii amantii Paaphaasotaa mootummaa Roomaa keessaa qooda tokko qofa akka hin taane, garuu dhuguma mootummaa shanaffaa raajii Macaafa Qulqulluu ta’uu isaa ifa godhe.

> “Mallattoolee masinqaa guddaa diimaa, bineensa qocaa fakkaatu, fi bineensa gaanfa hoolaa fakkaatu qabu jedhuun mootummaa lafa irraa kanneen addumaan seera Waaqayyoo irra deemuudhaan isa miidhuu fi saba Isaa ariʼachuudhaan hirmaatan Yohannisitti mulʼifaman. Waraanni kun hamma dhuma yerooatti itti fufa. Sabni Waaqayyoo, dubartii qulqulluu tokkoo fi ijoollee isheetiin mallatteeffame, akka baayʼee muraasa taʼetti agarsiifame. Guyyoota dhumaa keessatti haftee xiqqoon qofti hafte turte. Waaʼee isaanii Yohannis akkana jedha: ‘warra abboommii Waaqayyoo eeganii, dhugaa baʼumsas Yesuus Kiristoos qaban.’”

> “Karaa waaqeffannaa waaqota sobaa fi itti aansuun Papummaa tiin, Seexanni dhugaa baatota amanamoo Waaqayyoo lafa irraa balleessuuf yaalii godhuudhaan jaarraa hedduuf humna isaa hojii irra oolche. Warri waaqota sobaa waaqeffatanis, warri paappaasummaa hordofanis hafuura ajdahaa isa tokkichaatiin sochoofamu turan. Garaagarummaan isaanii tokko qofa ture; Papummaan, Waaqayyo tajaajilaa akka jirutti of fakkeessuudhaan, diina caalaatti balaa geessisuu fi gara-jabeessa ture. Karaan Roomaanummaa tiin Seexanni addunyaa booji’e. Waldaan Waaqayyoo maqaa qofaan waamamu gowwoomsaa kana keessatti hiriira isaatti butamte; saba Waaqayyoos waggoota kuma tokkoo ol ta’aniif dheekkamsa ajdahaa sana jalatti dhiphatan. Yeroo immoo Papummaan humna isaa irraa saamamee ari’atama dhaabuu dirqame, Yohaannis humna haaraa tokko sagalee ajdahaa sana deebisee dubbatuu fi hojii isa hamaa, arrabsoo Waaqayyoo qabu sana itti fufuuf ol ka’aa jiru arge. Humni kun, inni isa dhumaa kan waldaa fi seera Waaqayyoo irratti waraana bane, bineensa gaafa hoolaa fakkaatan qabuun fakkeenyaan agarsiifame.”

> “କିନ୍ତୁ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀର ତୁଳିକାର କଠୋର ରେଖାଙ୍କନ ଏହି ଶାନ୍ତିମୟ ଦୃଶ୍ୟରେ ଗୋଟିଏ ପରିବର୍ତ୍ତନକୁ ପ୍ରକାଶ କରେ। ମେଷଶାବକସଦୃଶ ଶୃଙ୍ଗଧାରୀ ପଶୁଟି ଅଜଗରର ସ୍ୱରରେ କହେ, ଏବଂ ‘ତାହାର ସମ୍ମୁଖରେ ପ୍ରଥମ ପଶୁର ସମସ୍ତ ଅଧିକାରକୁ ପ୍ରୟୋଗ କରେ।’ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀ ଘୋଷଣା କରେ ଯେ, ସେ ପୃଥିବୀରେ ବାସ କରୁଥିବାମାନଙ୍କୁ କହିବ ଯେ ସେମାନେ ପଶୁଟି ପାଇଁ ଗୋଟିଏ ପ୍ରତିମୂର୍ତ୍ତି ତିଆରି କରନ୍ତୁ, ଏବଂ ଯେ “ସେ ସମସ୍ତଙ୍କୁ—ଛୋଟ ଓ ବଡ଼, ଧନୀ ଓ ଦରିଦ୍ର, ସ୍ୱାଧୀନ ଓ ଦାସ—ତାଙ୍କ ଡାହାଣ ହାତରେ କିମ୍ବା ତାଙ୍କ ଲଳାଟରେ ଗୋଟିଏ ଚିହ୍ନ ଗ୍ରହଣ କରିବାକୁ ବାଧ୍ୟ କରେ; ଏବଂ ଯାହା ପାଖରେ ସେହି ଚିହ୍ନ, କିମ୍ବା ପଶୁର ନାମ, କିମ୍ବା ତାହାର ନାମର ସଂଖ୍ୟା ନଥାଏ, ସେ କେହି କିଣିବା କିମ୍ବା ବେଚିବାକୁ ସମର୍ଥ ନହେଉ।” ଏହିପରି ପ୍ରୋଟେଷ୍ଟାଣ୍ଟବାଦ ପାପାସୀର ପଦଚିହ୍ନକୁ ଅନୁସରଣ କରେ।” Signs of the Times, November 1, 1899.

Yeroo lakkoofsoonni ja’an xumuraa Daniel boqonnaa kudha tokkoo hiikamanitti, tartiibni guutuun kan lakkoofsa ja’an sana keessatti fakkeenyaan agarsiifame, humnoota sadii obboleettiin White yeroo sana “paganism,” “Papacy” fi “Protestantism” jedhee adda baafte gidduutti wal-qunnamtii raawwatamu akka ilaallatu hubatame. Diinni “biyya ulfina qabeessa” kan lakkoofsa afurtamii tokkoo keessatti ibsame mallattoo Protestantism yookaan waldaa Seventh-day Adventist ta’uu isaa jedhuun falme; garuu “biyya ulfina qabeessi” sun Ameerikaa Dhaabbataadha; lakkoofsa afurtamii tokko keessatti mootichi kaabaa (paaphaasummaan) yakka Dilbataa dhihoo dhufu sana irratti Ameerikaa Dhaabbataatti injifata. Dogoggorri sheexaanummaa inni “biyya ulfina qabeessa” Ameerikaa Dhaabbataa malee waan biraa kamiyyuu ta’uu isaa jedhu, dhiironnii fi dubartoonni yeroo kufaatii Soviet Union bara 1989 booda, keessatti yeroo lakkoofsoota ja’an xumuraa Daniel boqonnaa kudha tokkoo bakka bu’aniitti, taatee raajii itti aanu seera Dilbataa dhihoo dhufu ta’uu isaa akka hin hubanne ittisuuf qophaa’eera.

ସପ୍ତମ-ଦିନ ଆଡଭେଣ୍ଟିଷ୍ଟମାନଙ୍କ ପାଇଁ, ଏହାର ଅର୍ଥ ହେଉଛି ଯେ ଚାଳିଶିଏକତମ ପଦ ଦେବଙ୍କ କଳିସିଆ ପାଇଁ ଅନୁଗ୍ରହକାଳର ସମାପ୍ତିକୁ ଚିହ୍ନଟ କରୁଛି, ଏବଂ ଲାଉଡିକିଆନ୍ ଆଡଭେଣ୍ଟିଜ୍ମ ଯାହା ଶୁଣିବାକୁ ସବୁଠାରୁ କମ୍ ଇଚ୍ଛା କରେ, ସେହି କଥା ହେଉଛି ଯେ ସେମାନଙ୍କର ଅନୁଗ୍ରହକାଳୀନ ସମୟ ଶେଷ ହେବାକୁ ଆସୁଛି! ପ୍ରଭୁ ଏହି ତର୍କକୁ ଏମିତି ଏକ ସ୍ଥାନକୁ ନେଲେ, ଯେଉଁଠାରେ ଏହା ସ୍ୱୀକୃତ ହେଲା ଯେ କ୍ରି. ପୂ. 31 ମସିହାରେ ଆକ୍ଟିଅମ୍‌ର ଯୁଦ୍ଧରେ ପୈଗଣ ରୋମ ଯେତେବେଳେ ବିଶ୍ୱର ନିୟନ୍ତ୍ରଣ ଗ୍ରହଣ କଲା, ସେତେବେଳେ ଦାନିଏଲ ଅଧ୍ୟାୟ ଆଠରେ ପ୍ରତିନିଧିତ ତିନୋଟି ଭୌଗୋଳିକ ଶକ୍ତିକୁ ପ୍ରଥମେ ଜୟ କରିବା ଆବଶ୍ୟକ ଥିଲା।

> Isaan keessaa tokko keessaa gaanfi xinnaan tokko baʼe; innis baayʼee guddachaa gara kibbaatti, gara bahaa, fi gara biyya bareedduu sanaatti babalʼate. Daani’el 8:9.

“kibbaan”, “bahaa” fi “biyya miidhagduu” jechuun naannoowwan teessuma lafaa sadan warri Roomaan waaqeffannaa tolfamaa hordofdu to’annoo isaa jala galche, yeroo inni akka mootummaa afraffaa raajii Macaafa Qulqulluu ta’ee teessoo lafaa irra ol ba’etti, ta’uun isaa dhugaa hundeeffame ture. Dhugaa kanaa wajjin walqabatee, Roomaan paaphaasaas, akkuma inni akka mootummaa shanaffaa raajii Macaafa Qulqulluu ta’ee teessoo lafaa irra ol ba’aa turetti, akkuma boqonnaa torbaffaa Dani’el keessatti ibsameen, humnoota teessuma lafaa sadii moo’achuu qabu ture.

> Ani gaanfa sana yaadaa ture; kunoo immoo gaanfa xinnaan tokko isaan gidduudhaa baʼe; isa durattis gaanfota jalqabaa keessaa sadi hundeedhaan buqqifaman; kunoo, gaanfa kana keessas ija akka ija namaa fi afaan waan gurguddaa dubbatu ture. Daani’el 7:8.

“Lafa ulfina qophaa” kan lakkoofsa afurtamii tokko keessatti taasifame keessatti, Waaqayyo Roomeen raajii keessatti mul’ata sadii akka qabdu ibse. Roomeen waaqeffannaa waaqota durii, ishee boodaan Roomeen paaphaasummaa dhufte, achiis Roomeen bara dhumaa, ishee nuti “Roomee ammayyaa” jennee waamnu, turte. Dhugaawwan raajii lama sirrii fi hundeeffamoo irratti hundaa’uun—inni jalqabaa, Waaqayyo gonkumaa akka hin jijjiiramne, inni kaan immoo dhugaan ragaa dhuga-baatota lamaatiin akka hundeeffamtu—nutis osoo hin raafamin xumurne; gufuuwwan sadan mooticha kaabaa irratti lakkoofsoota ja’an dhumaa boqonnaa kudha tokkoffaa Daani’el keessatti ibsaman humnoota teessuma lafa ammayyaa qaban sadii bakka bu’uu qabu.

> Yesuus Kiristoos kaleessaa fi har’as akkasumas bara baraan isuma sanuma. Ibroota 13:8.

> Akkasumas seera keessan keessattis, dhugaan nama lamaa dhugaa akka taʼe barreeffameera. Yohannis 8:17.

Hubannoon kun waan duraan xumurre mirkaneesse; sababiin isaa, “biyya ulfina qabeessa” humna lafa irratti argamu (Ameerikaa Yunaayitid Isteetis) taʼuu ishee adda baafachaa turre; yaada gowwummaa, isa humna hafuuraa taate waldaa kristiyaanaa bakka buʼutti ilaalamu, ni didne. Ejjennoo kana kan qabanne amantii yeroo hunda mirkanaaʼaa dhufe irratti hundaaʼuun ture; jechuunis, Dubbii Waaqayyoo keessatti tasumaa wanti akka tasaa taʼu hin jiru. Dhuga-baatota hedduu irratti hundaaʼee ifaadha; waldaan Waaqayyoo guyyoota dhumaa keessatti tulluu dha.

> Bara isa dhumaa keessatti, tulluun mana Waaqayyoo fiixee tulluuwwanii irratti ni dhaabamsiifama; gaarran irraas ni ol qabama; saboonni hundinuus gara isaa ni yaaʼu. Uummanni hedduun ni dhufu; ni jedhus, Kottaa, gara tulluu Waaqayyoo, gara mana Waaqa Yaaqoobitti ol haa baanu; inni karaa isaa nu barsiisa, nus daandii isaa keessatti ni deddeebina; seerri Xiyoon keessaa ni baʼaatii, dubbiin Waaqayyoo immoo Yerusaalem keessaa ni baʼa. Isaayaas 2:2, 3.

Warri “biyya ulfinaadhaa” waldaa dha jedhan, yeroo baayʼee immoo isheen Waldaa Adventistii Guyyaa Torbaffaa dha jechuun himan, akkana jedhan; sababiin isaas, Daaniʼel biyyattii “ulfinaadhaa” jechuun adda baasa; yaadni isaanii laafaanis, sababni kutaa afurtamii shan keessatti “gaara qulqulluu ulfinaadhaa” jedhu dhugumaan waldaa Waaqayyoo isa guyyoota dhumaa taʼe waan taʼeef, “biyya ulfinaadhaa” immoo akkasumas waldaa taʼuu qaba jechuun xumure. Dhuma irrattis, lamaan isaanii iyyuu jecha ibsituu “ulfinaadhaa” jedhu of keessaa qabu.

Dubbiin keessatti dogoggorri tokko illee hin jiru; yeroo Daaniʼel jecha “biyya” jedhu jecha “ulfina qabeessa” jedhu waliin fayyadamu, akkasumas lakkoofsa afur booddee jecha “gaara qulqulluu” jedhu jecha “ulfina qabeessa” jedhu waliin fayyadamu, Daaniʼel garaagarummaa kaayyoodhaan taasifame tokko biyya fi gaara gidduutti adda baasaa ture. Biyyi ulfina qabeessi hiika dhugaa qabu Yihudaa dha; magaalaa Yerusaalem keessatti immoo mana qulqullummaa Waaqayyoo ijaarame. Yerusaalem, yookaan mana qulqullummaa, waldaa Waaqayyoo taʼee hubatamuu dandaʼa; garuu naannoon Yerusaalem keessatti argamtu biyya Yihudaa dha. Ifa ergamaa sadaffaatiin dabalaa adeemun akkuma beekumsi dabalaa dhufe, dhugaan baayʼeen hundeeffame; garuu asitti nuti duubbee raajii Roomaa mulʼannoowwan sadii adda baasuun agarsiisu qofa tarreessaa jirra.

Yeroo Roomeen warra waaqeffannaa tolfamaa fi Roomeen paaphaasummaa ragaa lamaan amaloota raajii Roomee ammayyaa dhaaban taʼuu isaanii hubanne, qajeelfama hiikkaa ani “raajiin itti fayyadama sadii” jedhee waame tokko hubanneerra. Namoonni biroonis yaadota fakkaatan, jechuun irra deebiʼama dachaa sadii raajii muraasaa fayyadaman turan; garuu hiikni nuti hubachuuf geenye hiika amma illee itti fayyadamnu dha. Seerri raajii kan itti fayyadama sadii raajii, inni Future for America’n yeroo baayʼee irratti hojjatamu, marii keeyyattoota jahaa dhumaa Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoo keessatti akka hubatame beekuun barbaachisaa dha; garuu akkuma kanaan barbaachisaa taʼe immoo, mariichi akka itti fayyadama sadii raajii kun waaʼee Roomee taʼe yeroo jalqabaatiif beekametti geesse. Seenaan Millerite keessatti falmii keessaa tokko Antiokos Epiphaanes “saamtota” saba Daaniʼel taʼuu isaa moo, akkuma Milleriteonni hubatanitti “saamtotni” sun Roomee taʼuu isaanii ture. Sababni kun barbaachisaa taʼeefis, Roomeen akka “saamtota” saba Daaniʼelitti namoota mulʼata sana “dhaaban” taʼuudha; kunis Daaniʼel boqonnaa kudha tokko, lakkoofsa kudha afur keessatti ibsameera.

> Yeroo sana keessa warri baayʼeen mootii kibbaatti ni kaʼu; akkasumas saamtuun saba keetii mulʼata sana dhaabuuf of ol in kaasu; garuu ni kufu. Daaniʼel 11:14.

Yeroo jalqabaaf raajii hojiirra oolmaa sadii qabu hubanne, kunis raajii Macaafa Qulqulluu keessatti mul’atawwan Roomaa sadii jiraachuu isaatiin beekame. Akkuma seenaa Millariit keessatti godhe, Roomaan ifa ergamaa sadaffaa fuulduratti adeemuuf mul’ata sana hundeesse. Seenaa Millariit keessatti, waaqeffannaa waaqota sobaa fi paaphaasummaan humnoota iddoo qulqulluu fi loltoota miidhan akka ta’an hubachuun, bu’uura dhugaa kan Millar hubannoo raajii isaa “hundumaa” irratti ijaare ta’e. Keeyyatonni jahan dhumaa Daniel boqonnaa kudha tokkoo, bu’uura dhugaa kan Future for America ittiin hojii irra oolmaa raajii isaa hundumaa ijaare hundeessan. Bu’uurri sun humnoota badiisaa sadii jechuun bineensaa guddaa, bineensaa, fi raajii sobaa kan addunyaa gara Armagedonitti geessan dha.

Sirni sun akka hubannoo irratti hundaa’a; jechuunis, Roomaan warra waaqeffannaa sobaa hordoftee Roomaan paappaasummaa dhufe ragaa lama kennu; ragaan sunis Roomaa ammayyaa hundeessa; Roomaan ammayyaa kunis tokkummaa sadii keessaa ijaaramte dha: jawwee hafuuraanummaa (Tokkummaa Mootummootaa), bineensa Kaatolikummaa (paappaasummaa), fi raajii sobaa Pirootestaantummaa gantummaa (Yuunaayitid Isteetis). Sirni sun waan nuyi raajii hojii irra oolmaa sadii qabu jechuun adda baasnu dha. Barruulee itti aanan keessatti hojii irra oolmaa raajii garaagaraa kan sadan-sadan ta’an, kan beekaman, fi kan sirna ifa fuulduratti adeemaa ergamoota sadanii ijaaran irratti mari’anna.

Nuti Roomii mul’ata sadii hojii irra oolmaa dachaa sadii ilaalla; isaanis sirna siyaasaa fi amantii Roomii ammayyaa adda baasu; sirna kana obboleettiin White “mala mana amantii” fi “mala mootummaa” jettee waamte. Sirni sun amala raajii Roomii waaqeffannaa mootummaa jalqabaa fi amala raajii Roomii paappaasummaa walitti fiduudhaan beekama; kaayyoon isaas amala sana Roomii ammayyaa keessatti adda baasuu fi hundeessuudha.

Nimrood, Nebukadnezaarii fi Beelshaazaariin akkuma bakka bu’aniin mul’achuuwwan Baabilon sadan sanaa hojii irra oolmaa isaanii sadii ilaaluu keenya; isaanis of tuulummaa nama cubbuu, isa mana Waaqayyoo keessa taa’ee “ani Waaqadha” jedhee labsu sana adda baasuu, isa Isaayaas immoo “Asooricha of tuulu” jedhee ibse sana mul’isu. Of tuulummaan paaphaasotaa, inni raajii Macaafa Qulqulluu keessaa tokko ta’e, amala raajii Baabel fi amala raajii Baabilon walitti fiduudhaan, kaayyoo amala Baabilon ammayyaa adda baasuu fi dhaabuuf ni beekama.

Nuyi dhimma sadii mul’ata Eliyaas kan Eliyaasiifi Yohaannis Cuuphaa wajjin bakka bu’an kan “sagalee lafa onaa keessatti iyyaa jiru” jedhu guyyoota dhumaa keessatti adda baasu irratti ilaalla. Sagaleen lafa onaa keessatti iyyaa jiru guyyoota dhumaa keessatti eegduu addaa tokko bakka bu’a; innis sochii tokko dha, akkasumas jalqabaafi dhuma wal fakkaataa qabu keessatti dhugaa-baatota lama sochii tokko keessa jiran adda baasa. Maleekaan sadaffaan malee maleekaa tokkoffaafi lammaffaa malee jiraachuu akka hin dandeenye nutti himameera; kanaaf sadarkaa tokko irratti sochii maleekaa tokkoffaa sochii maleekaa sadaffaa irraa addaan baasuun hin danda’amu, sochiileen lameenuu eegduu tokkoon bakka bu’aniiru; eegduun sunis Eliyaasiifi Yohaannis Cuuphaan fakkeenya godhamee ture.

> “Qalamaa fi sagalee tiin labsii sana dhageessisuu qabna; tartiiba isaanii fi hojii irra oolmaa raajiiwwan isa nu gara ergaa ergamaa sadaffaatti geessan agarsiisuu qabna. Ergamoonni inni jalqabaa fi inni lammaffaan yoo hin jirre, inni sadaffaan jiraachuu hin danda’u. Ergaawwan kana maxxansa keessatti, haasaawwan keessatti, sarara seenaa raajii keessatti wantoota ta’anii darbanii fi wantoota ta’uu jiran agarsiisuudhaan addunyaatti kennuu qabna.” Selected Messages, book 2, 105.

Nuti ergamaan Kakuu sanaaf karaa qopheessuuf, akka Yohannis Cuuphaa fi William Milleriin bakka bu’ameetti, Macaafa Qulqulluu isaa keessatti akka tasa dhufuuf kan qopheessu ergamichaa mul’atawwan sadii keessaa hojii isaanii isa sadii ilaalla. Eegduun isa dhumaa mata-duree raajii keessaa tokkoo dha; innis amaloota raajiin ibsaman kan Yohannis Cuuphaa fi William Miller walitti fiduudhaan, raawwii dhumaa boqonnaa sadii Malakiyaas addaan baafamee beekama.

> Ilaa, ani ergamaa koo nan erga; inni karaa koo fuulduratti ni qopheessa; Gooftaan isin barbaaddan sun immoo battalumatti gara mana qulqullummaa isaatti ni dhufa; jechuunis ergamaa kakuu, isa isin itti gammaddan sana; ilaan, inni ni dhufa, jechuun Waaqayyo gooftaa maccaa. Milkiyaas 3:1.

Nuti mul’ata sadii Islaamaa kan amala raajii Islaamaa badiisa tokkoffaa fi lammaffaa Mul’ata boqonnaa saddeet fi sagal keessatti ibsameen bakka bu’anii ilaalchina; isaanis amala raajii Islaamaa badiisa sadaffaa, isa Mul’ata boqonnaa kudhanii fi kudha tokko keessatti ibsame, adda baasu.

Nuti barruu itti aanu keessatti wantoota kana itti fufna.

> “Namni tokko sammuu siif haa ta’u hin eeyyaminaa; namni tokko yaaduu kee, qorannaa kee, fi kadhannaa kee siif haa godhu hin eeyyaminaa. Kun gorsa har’a garaa keenya keessa kaa’uu qabnudha. Isin keessaa baay’een qabeenyi gatii guddaan mootummaa Waaqayyoo fi kan Yesuus Kiristoos macaafa qulqulluu harka keessan keessa qabdanii jirtan keessatti akka jiru amantaniittu. Qabeenyi lafa irraa tokko illee carraaqqii cimaa fi obsaan ta’een malee argamuu akka hin dandeenye ni beektu. Egaa qabeenya dubbii Waaqayyoo keessatti argamu Kitaabota Qulqulluu ciminaan qorachuun malee akka hubattan maaliif eegdu?”

> “ᱵᱟᱭᱵᱮᱞ ᱯᱟᱲᱦᱟᱣ ᱫᱚ ᱭᱚᱜᱽᱭᱚ ᱟᱨ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱠᱟᱡ ᱠᱟᱱᱟ; ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ ᱟᱢᱟᱜ ᱫᱟᱭᱤᱛᱣ ᱚᱱᱟ ᱴᱷᱮᱱ ᱵᱟᱝ ᱪᱟᱵᱟᱜᱼᱟ; ᱪᱮᱫᱟᱠ ᱟᱢᱥᱟᱵ ᱟᱯᱮ ᱱᱤᱡ ᱨᱮ ᱚᱱᱟᱜ ᱥᱟᱦᱴᱟ ᱠᱷᱚᱡ ᱧᱟᱢ ᱦᱚᱪᱚ ᱦᱩᱭᱩᱜᱼᱟ። ᱤᱥᱣᱟᱨ ᱨᱮᱱ ᱜᱮᱭᱟᱱ ᱫᱚ ᱵᱤᱱ ᱢᱚᱱᱮ ᱠᱩᱥᱤᱭᱟᱹᱨ, ᱵᱤᱱ ᱵᱩᱫᱷᱤ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱯᱨᱟᱨᱛᱷᱚᱱᱟ ᱠᱟᱛᱮ, ᱵᱟᱝ ᱧᱟᱢᱚᱜᱼᱟ; ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱟᱢ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱥᱟᱱ ᱥᱟᱹᱛᱭ ᱛᱮᱭᱟᱜ ᱥᱤᱫᱷᱟ ᱫᱟᱱᱟ ᱠᱷᱚᱱ ᱚᱱᱟ ᱪᱷᱟᱹᱯᱷ ᱟᱞᱟᱜ ᱦᱚᱪᱚᱜᱼᱟ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱟᱨ ᱥᱟᱛᱟᱱ ᱥᱟᱹᱛᱭ ᱨᱮᱱ ᱥᱤᱫᱷᱟᱱᱛ ᱠᱩ ᱵᱟᱠᱷᱟᱱᱟᱣ ᱠᱟᱛᱮ ᱵᱷᱩᱞ ᱨᱩᱯ ᱨᱮ ᱫᱟᱹᱲᱮ ᱠᱟᱱᱟ። ᱥᱟᱛᱟᱱ ᱟᱨ ᱚᱱᱟᱜ ᱥᱟᱜᱚᱨᱮᱫ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱠᱟᱹᱢᱤ ᱠᱩ ᱥᱟᱹᱛᱭ ᱨᱮᱱ ᱜᱚᱦᱩᱢ ᱥᱟᱶ ᱵᱷᱩᱞ ᱨᱮᱱ ᱪᱷᱟᱹᱯᱷ ᱢᱤᱥᱟᱹᱣ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱪᱮᱥᱴᱟ ᱠᱟᱱᱟ। ᱟᱵᱚ ᱫᱚ ᱫᱷᱤᱨᱤᱭᱟᱹᱛ ᱛᱮ ᱩᱠᱩ ᱫᱷᱚᱱ ᱯᱟᱱᱛᱮ ᱠᱷᱚᱡ ᱦᱚᱪᱚ ᱦᱩᱭᱩᱜᱼᱟ, ᱟᱨ ᱥᱣᱟᱨᱜ ᱠᱷᱚᱱ ᱵᱩᱫᱷᱤ ᱧᱟᱢ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱠᱷᱚᱡ ᱦᱚᱪᱚ ᱦᱩᱭᱩᱜᱼᱟ, ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱟᱵᱚ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱨᱮᱱ ᱟᱵᱤᱥᱠᱟᱨ ᱠᱩ ᱫᱤᱣᱭᱚ ᱟᱡᱽᱧᱟ ᱠᱷᱚᱱ ᱟᱞᱟᱜ ᱦᱚᱪᱚ ᱫᱟᱲᱮᱭᱟ। ᱯᱚᱵᱤᱛᱨ ᱟᱛᱢᱟ ᱫᱚ ᱚᱱᱟ ᱥᱮᱠᱮᱨ ᱠᱮ ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱟᱨ ᱢᱩᱞᱭᱚᱣᱟᱱ ᱥᱟᱹᱛᱭ ᱠᱩ ᱨᱮ ᱥᱟᱦᱟᱭ ᱮᱢᱟᱣᱟ, ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱩᱫᱷᱟᱨ ᱨᱮᱱ ᱭᱚᱡᱚᱱᱟ ᱥᱟᱶ ᱡᱩᱲᱟᱹᱣᱟ। ᱤᱧ ᱥᱚᱵ ᱞᱚᱠ ᱨᱮ ᱱᱚᱣᱟ ᱥᱟᱹᱨᱤ ᱜᱮᱞᱮᱡ ᱫᱟᱲᱮ ᱠᱚᱜ ᱠᱟᱱᱟ ᱡᱮ ᱫᱷᱤᱨ ᱵᱟᱝ ᱥᱤᱨᱯᱷ ᱥᱠᱨᱤᱯᱪᱟᱨ ᱨᱮᱱ ᱦᱟᱞᱠᱟ ᱯᱟᱲᱦᱟᱣ ᱭᱚᱜᱚ ᱵᱟᱝ ᱠᱟᱱᱟ। ᱟᱵᱚ ᱫᱚ ᱠᱷᱚᱡ ᱦᱚᱪᱚ ᱦᱩᱭᱩᱜᱼᱟ, ᱟᱨ ᱱᱚᱣᱟ ᱨᱮ ᱚᱱᱟ ᱥᱚᱵ ᱠᱟᱡ ᱠᱟᱢᱤ ᱥᱟᱢᱟᱣ ᱟᱠᱟᱱᱟ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱥᱟᱵᱫ ᱨᱮᱱ ᱚᱨᱛᱷ ᱨᱮ ᱢᱮᱱᱟᱜᱼᱟ। ᱡᱮᱢᱚᱱ ᱥᱚᱱᱟ ᱨᱮᱱ ᱫᱷᱟᱨᱟ ᱠᱩ ᱯᱟᱱᱛᱮ ᱵᱷᱩᱭᱟᱹᱨ ᱠᱷᱚᱱ ᱠᱷᱚᱡ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱠᱩᱞᱤ ᱢᱟᱭᱱᱟᱨ ᱟᱜᱨᱚᱦ ᱛᱮ ᱚᱱᱟ ᱫᱷᱟᱨᱛᱤ ᱛᱮ ᱠᱷᱚᱡ ᱵᱤᱰᱟᱹᱣᱟ, ᱚᱱᱠᱟ ᱜᱮ ᱟᱢ ᱤᱥᱣᱟᱨ ᱨᱮᱱ ᱵᱟᱪᱚᱱ ᱨᱮ ᱚᱱᱟ ᱩᱠᱩ ᱫᱷᱚᱱ ᱯᱟᱱᱛᱮ ᱠᱷᱚᱡ ᱵᱤᱰᱟᱹᱣ ᱦᱩᱭᱩᱜᱼᱟ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱥᱟᱛᱟᱱ ᱫᱤᱨᱩᱜ ᱥᱚᱢᱚᱭ ᱠᱷᱚᱱ ᱢᱟᱱᱣᱟ ᱠᱷᱚᱱ ᱩᱠᱩ ᱨᱟᱠᱟᱵ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱪᱮᱥᱴᱟ ᱠᱟᱱᱟ। ᱯᱨᱚᱵᱷᱩ ᱠᱟᱹᱲᱤ ᱠᱟᱱᱟ, ‘ᱡᱩᱫᱤ ᱡᱮᱦᱚᱵᱟᱭ ᱩᱱᱤᱡ ᱩᱱᱤᱭᱟᱜ ᱤᱪᱷᱟ ᱯᱩᱨᱟᱣ ᱠᱚᱨᱮ ᱮᱢ ᱠᱟᱱᱟ, ᱛᱚᱵᱮ ᱩᱱᱤ ᱤᱱ ᱥᱤᱠᱷᱟ ᱨᱮ ᱡᱟᱱᱟᱣᱟ।’ John 7:17.” Fundamentals of Christian Education, 307.

Back to Articles