Article

# Kitaaba Daani’el — Lakkoofsa Dhibba Tokkoo fi Sagalii

Mul’ata Sadii Raajii Bixxiguu: Hiika Raajii Mul’ata Boqonnaa Sagalii fi Sochii Haaromsa Ammayyaa keessaa qabu keessaa jechuun jedhu

Author

Jeff Pippenger

Published

March 1, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Walakkaan jalqabaa Mul’ata boqonnaa sagalii, malakata shanaffaa kan badii jalqabaa ta’e ibsa; walakkaan lammaffaanis malakata ja’affaa kan badii lammaffaa ta’e ibsa. Malakattoonni lamaanis chaartota qajeelcha-duree bara 1843 fi 1850 irratti ifatti fakkiiwwaniin mul’ifamanii jiru. Yommuu yeroo dhumaa keessatti bara 1989 kufaatii Gamtaa Sooviyeetii wajjin lakkoofsi jaha dhumaa Daani’el boqonnaa kudha tokkoo hiikame, sochiin haaromsa namoota dhibba afurtamii afur kumaa jalqabe.

Dhugoota bara 1989 keessatti beekamanii keessaa tokko sochiiwwan haaromsa guddaa seenaa Macaafa Qulqulluu keessatti argaman turan; isaan hundinuus wal waliin wal fakkaatan akka taʼan beekame. Raajonni hundinuu, kanaafis seenaa qulqulluun hundi, sochiiwwan haaromsa qulqulluu dabalatee, sochii haaromsa guddaa isa dhumaa kan nama kuma dhibba afurtamii afurii fi kuma afurii, kan akkasumas sochii jabaa ergamaa sadaffaa taʼe, agarsiisu. Yommuu adeemsi mallatteessuu jalqabu, facaasni roobaa boodaa illee ni jalqaba. Banamuun sochiiwwan haaromsaa bara 1989 keessatti, kan itti aansuun banamuu lakkoofsa jaʼa keessaa keeyyatoota dhumaa Daaniʼel boqonnaa kudha tokkoo bara 1992 keessatti taʼe, naannoo mormii uume; akkuma yeroo hunda yeroo dhugaan haaraan fi yeroo isaa taʼe tokko banamutti taʼu.

Dhugaa keeyyata jahaa Daani'el kudha tokko keessaa ja'a dhumaa mormuu keessatti, Gooftaan dhugaa seenaa raajii Roomaa waaqeffannaa waaqolii hedduu, seenaa raajii Roomaa paaphaasii wajjin walitti makamee, akka dhugaa baatota lama irratti hundeeffameetti, seenaa raajii Roomaa ammayyaa adda baasu ifa godhe. Seerri raajii hojii irra oolmaa dachaa sadii qabu ni beekame; achii booddees dogoggora irraa of eeguuf, akkasumas dhugaa adda baasuufi dhaabuuf hojii irra oole. Seerotni sarara haaromsa hundi sararoota haaromsa biroo wajjin wal qixxaatu jedhan, fi seerotni hojii irra oolmaa raajii dachaa sadii wajjin walqabatan, akka bu’uura jabaa seerota sochii ergamaa sadaffaa keessatti hundeeffamaniitti ta’an; kunis akkuma seerota seenaa Millerite keessatti hundeeffaman, hojii irra oolan, fi maxxanfamanitti fakkeenyaan dursee mul’ifamee ture.

Akka seeraatti raawwatiinsa raajii, akka seeraatti, sochii dhibba afurtamii afur kumaaf hiikame; isaaniinis sochii bokkaa boodaa ti, Islaamni balaa sadaffaa immoo ergaa bokkaa boodaa dha. Qajeelfamni seeraatti raawwatiinsa raajii seeraatii, Leenca gosaa Yihudaaniin, Islaamni balaa sadaffaa seenaa keessatti Fulbaana 11, 2001 irratti utuu hin dhufin baayʼee dura adda baafame; inni sabni Isaa bara dhumaa, yeroo inni karaa durii Ermiyaasitti gara saba Isaatti deebisetti, ergaa dhufaatii balaa sadaffaan fakkeeffame salphaatti akka beekan barbaadeef.

Hubannoonii duraanii waaʼee malakata shanaffaa fi jaʼaffaa, akkuma Mulʼata boqonnaa sagal keessatti ibsamee jiru, kutaa kitaaba Mulʼataa keessaa isa seenaa irratti hundaaʼuun baayʼee jabaatee fi ifatti deggaramuu taʼee hubatamaa ture. Uuriyaa Smiit dhiheessa isaa Mulʼata boqonnaa sagal irratti, yaada kana sirriitti ibsuuf jecha jechoota seenaa barreessaa Kiith fayyadamuudhaan jalqaba.

> “Xiinxala kanaa ibsuuf, ammas barreeffamoota Obbo Keith irraa ni fayyadamna. Barreessaan kun dhugumaan akkana jedha: ‘Hiiktoonni kutaa biraa Apokalipsii keessaa tokkoon illee, akkaataa tubaawwan shanaffaa fi ja’affaa, yookaan badiiwwan jalqabaa fi lammaffaa, Sarasenotaa fi Turkiwwanitti raawwataman irratti waliigalan hamma kanaatti wal-simachuun hin mul’atu. Kun baay’ee ifa waan ta’eef, sirriitti hubatamuu dhiisuu hin danda’u. Kanaa mannaa akka lakkoofsa lama yookaan sadi qofa tokkoon tokkoon isaanii agarsiisuutti, kutaan saglaffaan guutuun Mul’ataa qoodama walqixaatiin ibsa isaanii lamaan qabatee jira.’ Uriah Smith, Daniel and Revelation, 495.”

Kutaan boqonnaa badiisa tokkoffaafi lammaffaa addaan qoodu, seenaa badiisa tokkoffaa kan Mohammediin bakka bu’ame ni qooda. Innis karaa teessuma lafaa wanta seenaa-qabeessi Alexander Keith Saraceens jedhee waamuun ni ibsama; kan nuti har’a Arabiyaa jennee waamnu dha. Seenaa badiisa lammaffaa, kan Osman 1’n bakka bu’ame, teessuma lafaatiin Turkii keessatti argama; isa seenaa-qabeessichi Turkiiwwan jedhee adda baase. Seenaa badiisa tokkoffaa Arabiyaa keessatti argamee fi raawwatame; Arabiyaanis iddoo dhaloota Islaamummaa fi Mohammed ti. Seenaa badiisa lammaffaa immoo Turkii keessatti argamee fi raawwatame; Turkiinis iddoo dhaloota mootummaa Ottomaan ti.

Seenaa wayya jalqabaa, lola loltota walaba ta’aniin geggeeffame kan Room irratti qajeelfame ta’uu ibsa; isaan gidduutti walitti dhufeenyi waliigalaa isaanii tokkichi amantii Islaamaa qofa ture. Seenaa wayya lammaffaa immoo, lola amantii qindaa’eefi humna mootummaa, kan Kaalifaata jedhamu, Room irratti qajeelfame ta’uu ibsa. Haaluma kamiinuu haa ta’u, lola walaba seenaa keessatti Mohammediin bakka bu’ameen, yookaan lola qindaa’e Ottmaniin, yookaan Impaayera Otomaaniin bakka bu’ameen, mala lola isaanii akka tasaa fi hin eegamneen weeraruu ture. Inni lola akka aadaa waraanaa yeroo sanaatti loltoota hunda uffata halluu tokko qabu uffisiisanii, achiis loltoota sarara keessatti qindeessanii, gara dhukaasa qawweetti fuuldura deemsiisuun gaggeeffamu miti ture. Jechi “assassin” jedhamu, mala lola Islaamaa kan akka tasaa fi hin eegamneen rukutuu irratti hundaa’eedha; yeroo baay’ee immoo du’a nama weerare sanaas kan fida ture.

„हत्यारा“ शब्द अरबी शब्द „हश्शाशीन“ से व्युत्पन्न है, जो „हशीश“ से आया है, जिसका अर्थ „हशीश“ या „कैनाबिस“ है। यह पद मूलतः मध्ययुगीन काल में मध्य पूर्व के निज़ारी इस्माइली मुसलमानों के एक गुप्त और उग्रपंथी समूह के लिए प्रयुक्त होता था। इस समूह के सदस्य अपने अपरंपरागत और प्रायः हिंसक उपायों के लिए प्रसिद्ध थे, जिनमें अपने उद्देश्यों की प्राप्ति के लिए राजनीतिक हत्याओं का प्रयोग भी सम्मिलित था। कहा जाता है कि वे कभी-कभी अपने अभियानों की तैयारी के लिए हशीश का सेवन करते थे, जिसके कारण पश्चिमी जगत में „हश्शाशीन“ अथवा „असैसिन्स“ शब्द का प्रचलन हुआ। असैसिन्स मध्ययुगीन काल में, मुख्यतः फ़ारस और सीरिया में, सक्रिय थे, और उस समय के विभिन्न राजनीतिक संघर्षों तथा हत्याओं में उन्होंने महत्वपूर्ण भूमिका निभाई। अंततः „असैसिन“ शब्द यूरोपीय भाषाओं में प्रवेश कर गया, जहाँ उसका अर्थ अधिक व्यापक रूप से उन व्यक्तियों के लिए होने लगा जो राजनीतिक अथवा लक्षित हत्याएँ अंजाम देते हैं।

Malli kun lola kanaa waraanaa kun amala raajii badiiwwan saddan keessaa isa barbaachisaa dha; gaheen raajii Islaamaa immoo waraana uumuudha. Islaamni akka mallattootti guutummaatti waaʼee waraanaa ti; Mulʼata boqonnaa sagal keessatti immoo Islaamni badii isa jalqabaa fi isa lammaffaa waraana isaanii fakkeenyaan agarsiisa. Waraanni isaanii kitaaba Mulʼataa keessatti gocha saboota aarsu, yeroo carraan qorumsaa cufamuuf jedhu sana, taʼee adda baafameera.

> ତାହାପରେ ଜାତିମାନେ କ୍ରୋଧିତ ହେଲେ, ଏବଂ ତୁମ କ୍ରୋଧ ଆସିଲା, ଏବଂ ମୃତମାନଙ୍କର ସମୟ ଆସିଲା, ଯେଣ୍ତେ ସେମାନଙ୍କର ବିଚାର ହେଉ, ଏବଂ ତୁମେ ତୁମ ସେବକ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ଦକ୍ତାମାନଙ୍କୁ, ଏବଂ ପବିତ୍ରମାନଙ୍କୁ, ଏବଂ ତୁମ ନାମକୁ ଭୟ କରୁଥିବା ଛୋଟ ବଡ଼ ସମସ୍ତଙ୍କୁ ପୁରସ୍କାର ଦିଅ; ଏବଂ ପୃଥିବୀକୁ ନଷ୍ଟ କରୁଥିବାମାନଙ୍କୁ ତୁମେ ନଷ୍ଟ କର। ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ 11:18।

“Sabaonni” Waaqayyoon dheekkamsiisuuf osoo dhihoo jiranii “ni dheekkaman”; dheekkamsi Waaqayyoo immoo, akka Macaafa Mul’ata keessatti bakka bu’ameetti, yeroo carraan qoramuu namaa cufamutti dhaabbata badii torban dhumaa irratti dhufu dha. Lakkoofsa kana keessatti mallattooleen karaa sadii jiru; dheekkamsa sabaootaa, dheekkamsa Waaqayyoo, fi yeroo warra du’an itti murteessan. Murtiin warra du’anii asitti eerame kun, murtii warra du’an hamoottii waggaa kuma tokkoo mootummaa waggaa kuma tokkoo keessatti raawwatamu dha; inni kun murtii qorannoo warra du’anii isa Onkoloolessa 22, 1844 jalqabe miti. Obboleettiin White akka ifatti dubbattetti, mallattooleen karaa sadan lakkoofsa kana keessatti argaman wal irraa adda ta’anii jiru, akkasumas akkuma lakkoofsa keessatti tarreeffamaniin tartiibaan ni raawwatamu.

> “Aarii saboota keessatti dheekkamsi isaanii, dheekkamsi Waaqayyoo, fi yeroo duʼoonni itti murteeffaman addaan baʼanii ifaan ifatti garaagarummaa akka qaban, inni tokko isa kaan duukaa akka buʼus argeera; akkasumas Miikaaʼel akka hin kaane, yeroo rakkina guddaan isa fakkaatu gonkumaa hin jirre sunis amma iyyuu akka hin jalqabne argeera. Saboonni amma dheekkamaa jiru; garuu yeroo Lubni Waaqeffannaa keenya Olaanaan hojii Isaa iddoo qulqulluu keessatti xumuru, Inni ni kaʼa, uffata haaloo ni uffata, ergasii dhaʼichoonni torban warri dhumaa ni dhangalaafamu.

> “Ani ergamoonni afran hojii Yesuus mana qulqullummaa keessatti hamma xumuramutti bubbee afran qabatanii akka turan nan arge; sana booddee dha’ichoonni torban dhumaa ni dhufu.” Early Writings, 36.

Gahee Islaamaa kitaaba Macaafa Qulqulluu keessaa isa dhumaa keessatti qabu saboota aarsuudha; isaanis kana waraanaan raawwatu. Gaheen Islaamaa kitaaba Macaafa Qulqulluu keessaa isa jalqabaa keessatti qabu immoo harka nama hundumaa biyya lafaa keessaa akka Islaam irratti walitti dhufu gochuudha; kunis Ishmaa’elitti fakkeeffamee dhiyaata.

> መልአከ እግዚአብሔርም እንዲህ አላት፤ እነሆ፥ ፀንሰሽ አለሽ፤ ወንድ ልጅም ትወልጃለሽ፥ ስሙንም እስማኤል ትዪዋለሽ፤ ምክንያቱም እግዚአብሔር መከራሽን ሰምቶአልና። እርሱም የዱር ሰው ይሆናል፤ እጁ በሰው ሁሉ ላይ ትሆናለች፥ የሰው ሁሉም እጅ በእርሱ ላይ ትሆናለች፤ በወንድሞቹም ሁሉ ፊት ይኖራል። ዘፍጥረት 16፥11, 12።

Jechi “harka” jedhu akka mallattootti, akkuma mallattoolee Macaafa Qulqulluu hundumaa, bakka itti fayyadame irratti hundaaʼee hiika tokkoo ol qabaachuu dandaʼa. Haa taʼu malee, “harki” akka mallattootti raajii Macaafa Qulqulluu keessatti, caalaatti mallattoo waraanaati. Jechi Ibrootaa “namicha bosonaa” jedhamee hiikamu, jechuun harree Arabaa bosonaa ti; kunis ibsa raajii barbaachisaa hedduu qaba; keessaa tokko, harreen Arabaa maatii bineensota Equidae keessaa tokko taʼuu isaa ti; akkuma fardiis itti keessatti argamu. Mulʼata boqonnaa sagal keessatti, akkasumas chaartota qulqulluu Habquuq lamaan irratti (chaartota kashlabbootaa 1843 fi 1850), fardi mallattoo waraana Islaamii wayyoota sadan bakka buʼuuf ni fayyadama. Yaadannoon jalqabaa fi isa dhumaa waaʼee Islaamii, akkuma macaafa Uumamaa fi macaafa Mulʼataa keessatti bakka buufameen, Islaamii mallattoo maatii Equidae wajjin (harree yookaan farda) walqabsiisu; isaan lamaan iyyuu gaheen Islaamii “nama hundumaatti” (sabootaatti) waraana fiduu taʼuu isaa ni cimsu.

Kitaaba Mul’ataa keessatti, boqonnaa SAGAL, lakkoofsa KUDHA TOKKO keessatti, amala Islaamaa ni ibsama; sababni isaas, karaa raajii amala maqaa tokkoon ni bakka bu’ama. Maqaan mooticha Islaama hunda irratti mootummaa qabuuf kenname sun, wabii jalqabaa Islaamaa wajjin Kitaaba Uumamaa keessatti argamu sana ni calaqqisiisa; achitti akka barreeffametti amala yookaan hafuuri Ismaa’eel “obboloota isaa hundumaa duratti ni jiraata.” Mootiin Islaama hunda irratti mootummaa qabu hafuura Ismaa’eel (mootii isaanii) dha; harki isaas “nama hundumaa irratti” dha.

> Isaanis mootii irratti mootii qabu turan; innis ergamaa boolla gadii hin qabne sanaa ti; maqaan isaa afaan Ibrootaatiin Abaddoon jedhama; afaan Giriikiitiin immoo maqaan isaa Apoliyoon dha. Mul’ata 9:11.

Kakuu Moofaa keessatti, kan afaan Ibrootaan bakka bu’e yookaan Kakuu Haaraa keessatti, kan afaan Giriikiitiin bakka bu’e, amala hordoftoota amantii Islaamaa irratti mootummaa qabu jechuun Abaddon yookaan Apollyon ta’ee adda baafama; kunis lamaan isaanii keessatti “du’a fi badiisa” jechuudha. Duuti fi badiisni amala Islaamaati, jechuunis Kakuu Moofaa keessatti yookaan Kakuu Haaraa keessatti bakka bu’uun isaa haala kamiin iyyuu. Amaloonni addaa hafuura nama Islaamaa hunda keessatti mootummaa godhuu, mallattoo harree yookaan farda wajjin walqabatee jiran, lamaan isaanii iyyuu wabii jalqabaa fi isa dhumaa kan Islaama irratti kennaman keessatti argamu. Amaloonni raajii lamaan kun mallattoo Alfaa fi Oomeegaa of keessaa qabu. Yeroo Obboleettiin White ergaa namoota dhibba afurtamii afur kuma sana gara jireenyaatti fidu akka loltoota jaboo ergamaa sadaffaatti ibsitu, akkana jette:

> “Maalonni afran qilleensaa qabatanii jiru; isaanis farda aarii guddaan hidhaa isaa cabsatee fuula lafa guutuu irra fiiguuf jedhuun fakkeeffamanii jiru; inni karaa isaa keessatti badii fi duʼa baatee deema.”

> “Nu daarii bara bara addunyaa bara baraa irra rafnaa ree? Nu quufaa malee, qabbanaa’aa fi du’aa taanee haa jiraannu ree? Yaa! Hafuuraa fi afuurri Waaqayyoo saba Isaa keessatti afuufamee, isaan miila isaanii irra dhaabatanii akka jiraatan, waldoota keenya keessatti argachuu utuu dandeenyee! Karaan dhiphaa akka ta’e, balballis dhiphaa akka ta’e hubachuu qabna. Garuu yeroo balbala dhiphaa sana keessa dabarre, bal’inni isaa daangaa hin qabu.” Manuscript Releases, volume 20, 217.

Bubbeen afran qilleensaa kuma afurtamii afurtamii kuma dhibba tokkoof afurtamii afurii mallatteessuun yeroo adeemsifamutti qabamanii jiru; bubbeen afranis “farda aarii” isa karaa isaa irratti “du’aa fi badiisa” baadhatu dha. Fulbaana 11, 2001tti, wayyoon sadaffaan seenaa raajii keessatti dhufe; “du’aa fi badiisa” fidee, akkasiin “saboota aarse,” yeroo inni biyya ulfina qabeessa hafuuraa “tasumaa fi hin eegamne” rukute. Onkoloolessa 7, 2023tti, wayyoon sadaffaan karaa isaa isa “du’aa fi badiisa” itti fufe; akkasiin immoo caalaatti “saboota aarse,” yeroo inni biyya ulfina qabeessa dhugaa “tasumaa fi hin eegamne” weerare. Weerarri jalqabaa inni hin eegamne sun yeroo mallatteessuu kuma dhibba tokkoof afurtamii afurii jalqabuu isaa mallatteesse; weerarri dhiheenyaa Onkoloolessa 7, 2023ttis yeroo xumuraa, yookaan “cufamuu,” mallatteessuu kuma dhibba tokkoof afurtamii afurii jalqabuu isaa mallatteessa. Nuyi qara bara baraa addunyaa irratti osoo jirru ni rafnaa?

Chaartota qajeelotaa qulqulluu lamaan irratti Islaamni balaa jalqabaa fi lammaffaa fakkii mul’atuun lola‑toota Islaamaa fardeen isaanii waraanaa irra yaabbatanii jiranin ibsameera. Fakkii lamaan keessattuu, yaabbataan farda waraanaa balaa jalqabaa irratti mul’atu eeboo qabateera; yaabbataanis farda balaa lammaffaa bakka bu’u irratti mul’atu qawwee dhukaasaa jira. Garaagarummaan kun Ifa Mul’ataa boqonnaa sagal keessatti ifatti ibsameera; jechuunis seenaa balaa lammaffaa keessatti buddeen dhukaasaa ijaaramtee yeroo jalqabaatiif waraana keessatti hojii irra oolte. Uriah Smith aayata kudha torbaffaa hanga kudha saglaffaatti, Ifa Mul’ataa boqonnaa sagal keessaa irratti yaada kennuudhaan, akkana jechuun galmeesse:

> “Kutaa ibsa kana keessatti jalqabaa kun bifa abbootii fardeenii kanaa wajjin walqabatee taʼuu dandaʼa. Ibiddi, halluu tokko bakka buʼuudhaan, diimaa agarsiisa; ‘akka ibiddaatti diimaa’ jechuun jecha ibsaa yeroo baayʼee fayyadamuudha; jacinth, yookaan hyacinth, cuquliisaaf; akkasumas brimstone, booraaf. Halluun kunnis uffata loltoota kanaa keessatti baayʼee caalaa mulʼata ture; kanaaf, akka ilaalcha kanaatti, ibsi kun sirriitti yunifoormii Turkii wajjin walitti dhufa; inni kun irra caalaatti diimaa, yookaan scarlet, cuquliisa, fi boorarraa kan ijaarame ture. Mataan fardeenii mulʼataan akka mataa leencaa ture; kunis humna isaanii, ija jabina isaanii, fi hammina isaanii agarsiisuuf; yeroo kana kutaan lakkoofsa kanaa inni dhumaa garuu shakkii malee itti fayyadama qawwee daakuu fi meeshaalee ibiddaa kaayyoo waraanaatiif oolanitti kan agarsiisu dha; isaanis yeroo sana keessatti yeroo dhihoo dura qofa galfaman turan. Turkonni meeshaalee ibiddaa isaanii utuma farda yaabbatanii dhukaasaa turan waan taʼeef, nama fagoorraa ilaaluuf akka ibiddi, aarri, fi brimstonen afaan fardeenii keessaa baʼanitti fakkaata ture; akkuma fakkii waliin dhiyaateen agarsiifametti.”

> “Turkiin isaanii duula Konstantinoophal irratti qawwee ibiddaa itti fayyadaman ilaalchisee, Elliott (Horae Apocalypticae, Vol. I, pp. 482–484) akkana jedha:—‘“Ibiddaa fi aaraa fi sulfuuriitti,” jechuunis madaafiiwwanii fi qawwee ibiddaa Mahometiin, duuti kutaa sadaffaa namootaa, jechuunis qabamuu Konstantinoophal, akkasumas bu’aa isaa irraa badiinsi mootummaa Giriikii, kan ta’e. Eega isheen Konstantinooniin hundeeffamtee waggoonni kuma tokkoo fi dhibba tokkoo ol darbaniiru. Yeroo sana hunda keessatti, Gotonni, Hunoonni, Avaroonni, Faaresonni, Bulgaaronni, Saraasenoonni, Raashiyaanonni, akkasumas dhuguma Turkonni Ottoman mataan isaanii iyyuu, haleellaa diinummaa isaanii raawwataniiru yookiin marsaa ishee godhaniiru. Garuu dallaan eegumsaa isaanii isaaniin cabsamuu hin dandeenye ture. Konstantinoophal ni hafe, mootummaa Giriikiis ishee wajjin ni hafe. Kanaafuu wanta gufuu sana balleessu argachuuf yaaddoon Sulxaana Mahomet guddaa ture. “Madaafii dallaa Konstantinoophal cabsuuf gahaa ta’u naaf qopheessuu ni dandeessaa?” jechuun gaaffii isaa nama madaafii sana isa biraatti baqatee dhufe sana gaafate. Sana booda warshaan madaafii Adiriyaanophal keessatti hundeeffame, madaafiin bocame, meeshaaleen waraanaa qophaa’an, marsaanis jalqabame.’”

> “Gibbon, inni yeroo hunda utuu ofii isaatii hin beekin raajii Apokaliptikii irratti ibsa kennu, bifa waraanaa haaraa kana akka inni suuraa isaa keessatti iddoo duraa qabsiise hubachuun sirriitti yaadatamuu qaba; kunis ibsa isaa miidhagaa fi humna qabu keessatti waa’ee balaa dhumaa mootummaa Giriikii irratti argama. Kanaaf qophii godhuudhaan, inni seenaa kalaqama dhihoo buddeena qawwee sanaa ni kenna, jechuunis, ‘makaa naayitireetii, sulfarii, fi cilaalaa;’ itti aansuudhaan itti fayyadama isaa duraanii kan Sulxaana Amuraat ibsa; akkasumas, akkuma duraan jedhame, waa’ee warshaa Mahomet kan qawwee guguddaa Adrianople keessatti hojjetame ni dubbata; sana booda adeemsa marsaa magaalattii keessa, akkamitti ‘darbiiwwan eeboofi xiyyaan darbataman aarri, sagalee, fi ibidda muskeetii fi qawween waliin deggaraman’ ni ibsa; akkamitti ‘tarree dheeraan madaafiin Turkii dallaa sanatti qajeeltee, baatiriiwwan kudha afur yeroo tokko bakka salphaa seenu danda’amu irratti gugguufan’ ni ibsa; akkamitti ‘dallaan jabaan kun kan bara dheeraaf hammeenya diinotaa dura dhaabatee ture, qawwee Usmaaniyyaan gama hundaan diigame, boqaawwan baay’een banaman, akkasumas karra St. Romanus biraatti gamoowwan afur lafa waliin walqixxifaman’ ni ibsa; akkamitti, ‘sararaa waraanaa irraa, dooniilee waraanaa irraa, fi riqicha irraa, madaafiin Usmaaniyaa gama hundaan gugguufaa ture; qubannaan waraanaa fi magaalattiin, Giriikonni fi Turkonni, duumessa aaraatiin marfaman; kunis bilisummaadhaan dhumaa yookaan badiisa mootummaa Roomaa isa dhumaa qofaan dhabamsiisamuu danda’a ture’ ni ibsa; akkamitti ‘dallaan dachaan qawween tuulaa diigamaa ta’ee hir’ifame’ ni ibsa; fi akkamitti dhuma irratti Turkonni ‘boqaawwan keessaa ol ka’anii,’ ‘Qonstantinopol mo’atamte, mootummaa ishee garagalfame, amantiin ishees mo’attoota Musliimotaa jalatti biyyootti miidhagfamte.’ Ani nan jedhu, Gibbon akkamitti qabamuu magaalattii, kanaafis baduu mootummaa sanaa, madaafiin Usmaaniyaatti haala mallattoo qabuun fi nama rukutuun akka hirkisu hubachuun sirriitti ilaallamuu qaba. Kun maalidha ree yoo ta’e malee jechoota raajii keenyaa irratti ibsa miti? ‘Kana sadaniin namoota keessaa kutaan sadaffaan ajjeefame; ibiddaan, aaraadhaan, fi sulfariidhaan, kan afaan isaanii keessaa ba’u sanaan.’”

> “‘LAKK. 18. Kanaan sadan kanaan namoonni dhuman, ibiddaan, aaraadhaan, akkasumas boba’a sibiilaa afaan isaanii keessaa ba’een. 19. Humni isaanii afaan isaanii keessa, akkasumas eela isaanii keessatti argama; eeli isaanii bofa fakkaatu turan, mataas qabu; isaaniinis miidhaa geessu.’

> “Ayaanon kun bu’aa du’aa geessisu kan mala waraanaa haaraa isa seename ibsu. Karaa qooda fudhattoota kanaatiin,—buddeena qawwee, qawwee, fi madfaawwan,—Konistaantinoopil dhuma irratti mo’amtee, harka Turkiyootaa keessa kenname.” Uriah Smith, Daniel and Revelation, 510–514.

Barumsa itti aanu keessatti qorannaa wayyoo sadaffaa itti fufna.

> “An xinna halkan rafee koo keessaa dammaqeen yaada cimaa tokko ba’aa guddaadhaan sammuu koo irra ture. Obbolootaa fi obboleettota keenyaaf ergaa tokko dabarsaa ture; innis ergaa akeekkachiisaa fi barsiisaa, hojii namoota tokko tokkoo kanneen waa’ee fudhannaa Hafuura Qulqulluu fi hojii Isaa karaa namaatiin raawwatamu ilaalchisee yaada dogoggoraa deggeraa jiran irratti ture.

> “I was instructed that fanaticism similar to that which we were called to meet after the passing of the time in 1844 would come in among us again in the closing days of the message, and that we must meet this evil just as decidedly now as we met it in our early experiences.”

> “ବଡ଼ ଏବଂ ଗମ୍ଭୀର ଘଟଣାମାନଙ୍କର ସୀମାରେ ଆମେ ଦଣ୍ଡାୟମାନ ଅଛୁ। ଭବିଷ୍ୟବାଣୀମାନେ ପୂରଣ ହେଉଛନ୍ତି। ଅଦ୍ଭୁତ ଏବଂ ଘଟଣାପୂର୍ଣ୍ଣ ଇତିହାସ ସ୍ୱର୍ଗର ପୁସ୍ତକମାନରେ ଲେଖିତ ହେଉଛି—ସେହି ଘଟଣାମାନେ, ଯାହା ବିଷୟରେ ଘୋଷଣା କରାଯାଇଥିଲା ଯେ ସେମାନେ ଶୀଘ୍ରେ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ମହାଦିନର ପୂର୍ବେ ଘଟିବ। ପୃଥିବୀରେ ସବୁକିଛି ଅସ୍ଥିର ଅବସ୍ଥାରେ ଅଛି। ଜାତିମାନେ କ୍ରୋଧିତ, ଏବଂ ଯୁଦ୍ଧ ପାଇଁ ବିଶାଳ ପ୍ରସ୍ତୁତି ହେଉଛି। ଜାତି ଜାତିବିରୋଧରେ, ଏବଂ ରାଜ୍ୟ ରାଜ୍ୟବିରୋଧରେ ଷଡଯନ୍ତ୍ର କରୁଛି। ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ମହାଦିନ ବହୁତ ଶୀଘ୍ରତାରେ ଆସୁଛି। କିନ୍ତୁ ଯଦିଓ ଜାତିମାନେ ଯୁଦ୍ଧ ଓ ରକ୍ତପାତ ପାଇଁ ନିଜ ଶକ୍ତି ସଂଗ୍ରହ କରୁଛନ୍ତି, ତଥାପି ଦୂତମାନଙ୍କ ପାଇଁ ଦିଆଯାଇଥିବା ଆଜ୍ଞା ଏପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ବଳବତ୍ତ ଅଛି, ଯେ ସେମାନେ ଚାରି ବାତାସକୁ ଧରି ରଖୁନ୍ତୁ, ଯେପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ଦାସମାନଙ୍କର କପାଳରେ ମୁଦ୍ରାଙ୍କନ ହେଉନାହିଁ।” Selected Messages, book 1, 221.

Back to Articles