Article

# Kitaaba Daani’el — Lakkoofsa Digdamii Lama

Marii Raajii fi Walabummaa Dhumaa Ilaalchisee Mormii Raajii Ifa Baasuu: Mala hojii Bokkaa Boodaa

Author

Jeff Pippenger

Published

December 17, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Էշուային ծաւալագրութիւնը, որ Աստուծոյ կողմէ վաւերացուած է, յատկապէս յայտնաբար կը բնորոշուի Եսայիայի քսանութերորդ եւ քսանիններորդ գլուխներուն մէջ, ուր այդ ծաւալագրութիւնը ներկայացուած է որպէս «տող առ տող»։ 2001 թուականի Սեպտեմբեր 11-ին Յայտնութեան տասնութերորդ գլխու հզօր հրեշտակը իջաւ, եւ այդ ընելով՝ ան կրկնեց այն իջնելը, զոր կատարած էր 1840 թուականի Օգոստոս 11-ին։ Երկու պարագաներուն ալ, իր իջնելէն ետք, Բաբելոնը իբրեւ անկեալ բնորոշուեցաւ, եւ կոչ մը հնչեց, եւ շուտով դարձեալ պիտի հնչէ, որպէսզի անոնք, որոնք տակաւին անոր հաղորդակցութեան մէջ կը մնան, անկէ դուրս գան։ Երկու պարագաներուն ալ, այն դէպքը, որ կատարեց մարգարէութիւնը, համաշխարհային ազդեցութիւն ունեցաւ, որովհետեւ ինչպէս 1840-ին առաջին հրեշտակի պատգամը տարուեցաւ «աշխարհի ամէն միսիոնարական կայան», նոյնպէս ալ ամբողջ աշխարհը ազդուեցաւ եւ հասկցաւ 2001 թուականի Սեպտեմբեր 11-ի դէպքը։ Այն մարգարէութիւնը, որ կատարուեցաւ 1840 թուականի Օգոստոս 11-ին, մարգարէութիւն մըն էր, որ կը յայտնաբերէր, թէ երկրորդ վայ-ի իսլամին վրայ սանձ մը դրուեցաւ, եւ 2001 թուականի Սեպտեմբեր 11-էն անմիջապէս ետք երրորդ Վայ-ի իսլամին վրայ սանձ մը դրուեցաւ։

Hagayya 11, 1840 humna ergaa yeroo dhumaa bara 1798 keessatti hiikame sanaaf kenname kan bakka bu’u yoo ta’u, Fulbaana 11, 2001 immoo humna ergaa yeroo dhumaa bara 1989 keessatti hiikame sanaaf kenname kan bakka bu’u dha. Seerri bu’uuraa sochii ergamaa jalqabaa Hagayya 11, 1840 irratti mirkanaa’e; seerrichis qajeelfama guyyaa tokko waggaa tokkoof jedhu ture. Seerri bu’uuraa sochii ergamaa sadaffaa Fulbaana 11, 2001 irratti mirkanaa’e. Seerrichi immoo, dhugaan “sarara irratti sarara” fiduudhaan akka mirkanaa’u, kunis dhumni jalqabaatiin akka fakkeeffamu fi seenaa akka of irra deebi’u agarsiisu, jedhu dha. Taateen raajii Fulbaana 11, 2001 dubbii kallattiin Obboleettii White dubbatteen qofa utuu hin ta’in, caalaatti immoo taateewwan sun seenaa Milleroota keessatti mallattoo karaa sanaa wajjin guutummaatti wal qixxaatanii turan jechuun hundeeffama. Wanti taateen Hagayya 11, 1840 wajjin hubatame guutamuu raajichaa caalaa, sirrummaa mala qorannaa Miller fi michoonni isaa fudhatan ture.

> “Kun haalli sun raawwatame, raajiin sun sirriitti guutame. Yommuu kun beekame, namoonni baay’een sirrummaa qajeelchawwan hiika raajii kan Miilerii fi warri isaa fudhatanitti amanan; sochiin dhufaatii irratti immoo kaka’umsi guddaan kenname. Namoonni barumsa qabanii fi sadarkaa ol’aanaa qaban, ilaalcha isaa lallabuu fi maxxansuudhaanis Miiler wajjin tokkooman; hojii sunis bara 1840 irraa jalqabee hamma 1844 tti saffisaan babal’ate.” The Great Controversy, 335.

Fulbaana 11, 2001 irratti, yeroo roobni boodaa madaalamuu jalqabetti, “falmiin” jiru fi amma iyyuu jiru mala hojii dhugaa moo sobaa taʼe irratti ture. Raajiiwwan sochii Millerootaas chaartii 1843 fi 1850 lamaan irratti kaaʼamanii jiru; isaanis Obboleettii White’n Gooftaadhaan qophaaʼanii akka taʼan, akkasumas raawwii Habakuuk boqonnaa lamaa akka taʼan ni mirkaneeffamtu. Ergaan Millerootaa, inni “seera hiika raajii Miller fi warri isa wajjin turan fudhataniin” hojjetamee, achiis “humna kakaasuu dinqisiisaa” isa ergaa Iyya Guutuu Halkan Walakkaa dandeessise uume, chaartii qulqulluu lamaan sana irratti fakkeeffamee ture. Raajiiwwan chaartii qulqulluu lamaan sana irratti fakkeeffaman seerota raajii Milleriin adda baafamanii hundeeffamanii turan. Chaartiiwwan kun ajaja Habakuuk keessatti raajiiwwan mala hojii Milleriin hundeeffaman “gabatee”wwan irratti, baayʼinaan, ijaan mulʼisuuf kenname raawwachuu turan. Habakuuk boqonnaan lama, “falmi” Isaayyaas boqonnaa digdamii-torbaa keessatti argamu ni adda baasa; innis isa wajjin kallattiin wal qabata.

> Ani eegumsa koo irra nan dhaabbadha; masaraa eegumsaa irrattis of nan dhaaba; inni anaaf maal akka jedhu arguuf nan eeggadha; yommuu ani sirreeffamuttis deebii maal akkan kennu nan ilaala. Habakkuk 2:1.

“መዓቀበ” የሚለው ቃል በዚያ ጥቅስ ውስጥ ‘ተከራከረ ከ’ ማለት ነው። ሐበቁቅ፣ የመጀመሪያውና የሦስተኛው መላእክት እንቅስቃሴ ጠባቂዎችን ሁለቱንም የሚወክል ሆኖ፣ ከእርሱ ጋር ሊከራከሩ ነበር፤ እርሱም ክርክሩ ሲጀምር ምን እንዲመልስ እንዳለበት ሊያስተውል ወደደ። በመጀመሪያው መላእክት ታሪክ ውስጥ የተሰጠው መልስ ሁለቱ ቅዱሳን ሰንጠረዦች መዘጋጀታቸው ነበር፤ በሦስተኛው መላእክት እንቅስቃሴ ታሪክ ውስጥ ደግሞ መልሱ “የሐበቁቅ ሁለት ሰንጠረዦች” ተብሎ የተሰየመው የትንቢት ተከታታይ ማቅረብ ነበር። ሰንጠረዦቹም ሆኑ ተከታታዩ በእያንዳንዱ ከእነዚያ ተዛማጅ ታሪኮች ውስጥ በተወከለው ዘዴ ላይ ተገንብተው ነበር። በሐበቁቅ ውስጥ ይህ ዘዴ ጠባቂዎቹ መልእክቱን ለማጽናት የሚጠቀሙበትን ነገር ይወክላል፤ እንዲሁም “የሚከራከረውን” ጉዳይ ይለይታል፥ እርሱም በተራው ሁለት የአምልኮ ክፍሎችን ያፈራል።

> Ani eegee koo irra nan dhaabbadha, masaraa eegumsaa irrattis of nan kaa’a; inni maal akka natti dubbatu, aniis yeroo adabametti maal deebisuun akka naaf ta’u arguuf nan eeggadha. Waaqayyos na deebisee, “Mul’ata sana barreessi; akka inni dubbisu fiiguuf gabateewwan irratti ifatti godhi. Mul’atichi amma iyyuu yeroo murtaa’eef jira; garuu dhuma irratti ni dubbata, hin sobus. Yoo tursiise, isa eeggadhu; inni dhuguma ni dhufa, hin turus. Kunoo, lubbuun isaa isa of tuulee keessa qajeelaa miti; qajeelaan garuu amantii isaatiin ni jiraata” jedhe. Habakkuk 2:1–4.

Kutaan tokko amantiidhaan qajeelfama argata; kutaan inni kaan immoo, akka Fakkeenya Fariisichaa fi Gibira Sassaabduu sanaan agarsiifametti, lubbuudhaan of ol kaasama. Fariisonni mala aadaa fi duudhaa irratti hundaa’e amanatanii turan; Fariisichis sirna amantii tokkoo bakka bu’a; innis warra ofiin “saba Waaqayyoo filatamoo” fi “eegdota dhugaa” jedhan jala bulchiinsa sadarkaa-sadarkaa diriirsuun karra isaanii to’achaa turaan; garuu dhuma irratti fannifamuu Dhugaa keessatti hirmaatan. “Mormiin” raajii Isaayyaas boqonnaa digdamii torbaa keessa jiru, mala dhugaa fi sobaa Macaafa Qulqulluu irratti dha. Warri “mormicha” keessatti wal mormanis, warra yeroo sanaaf mala Eeliyaas hordofan, fi sirna dheeraa dhaabbatee turan kan ogeessota tiyoolojii ta’e, isa bara Kiristoositti Sanhedriiniin fakkeeffamu dha.

Boqonnaa digdamii torbaatamni “falmiin” yeroo inni “dhaabatu,” yookaan yeroo Waaqayyo “qilleensa isaa jabaa” “guyyaa qilleensa bahaatti” ittisu akka jalqabu ibsa. “Hammaan, yeroo inni baʼu, ati isaa wajjin ni falmita; inni guyyaa qilleensa bahaatti qilleensa isaa jabaa ni dhaaba. Kanaafis cubbuun Yaaqoob kanaan ni qulqullaaʼa.” Jechi “qulqullaaʼa” jedhu hiikamuu isaatiin araarri itti godhame jechuudha; innis murtii qorannaa keessatti cubbuu haqamuu bakka buʼa. Mala irratti falmamu sun, yoo cubbuun saba Waaqayyoo haqamuu qabaate, qormaata darbamuu qabu bakka buʼa. Mala Eliyaas akka qormaataatti jiru seenaa Kiristoos keessatti bakka buʼameera; achittis yeroo sana keessatti warri ergaa Yohannis Cuuphaa (kan Kiristoos Eliyaas taʼuu isaa ibse) didan, barsiisa Yesuus irraa faayidaa argachuu akka hin dandeenye duraan dursinee akeekkachiifamnee jirra.

ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱜᱟᱱᱟᱹᱜ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱥᱟᱱᱫᱮᱥ ᱡᱤᱥᱩᱥ ᱟᱜ ᱥᱤᱠᱷᱭᱟᱹ ᱦᱤᱥᱟᱹᱵ ᱛᱮ ᱪᱤᱛᱟᱹᱨᱟᱠᱟᱱᱟ, ᱪᱮᱫᱟᱠ ᱡᱮ ᱩᱱᱤ ᱦᱚᱲ ᱠᱟᱛᱷᱟ ᱛᱟᱱᱤᱜᱼᱟ, ᱟᱨ ᱱᱚᱣᱟ ᱛᱮᱭᱚ ᱵᱟᱹᱲᱛᱤ ᱠᱚᱛᱷᱟ ᱡᱮ, ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱜᱟᱱᱟᱹᱜ ᱦᱚᱸ “ᱨᱮᱯᱷᱨᱮᱥᱤᱝ” ᱦᱤᱥᱟᱹᱵ ᱛᱮ ᱪᱤᱛᱟᱹᱨᱟᱠᱟᱱᱟ, ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱡᱮᱛᱟᱜ ᱟᱨᱛᱷ ᱫᱚ “ᱯᱨᱚᱵᱷᱩ ᱟᱜ ᱦᱟᱡᱤᱨᱤ” ᱛᱟᱱᱟ᱾

> Kanaaf qalbii jijjiirradhaa; cubbuun keessanis akka haqamuuf, yeroo haaromsi Gooftaa biratti argamu akka dhufuuf; innis Yesuus Kiristoosin, isa duraan isinitti lallabame sana, ni erga. Hojii Ergamootaa 3:19, 20.

Obboleettiin Wayitii ergamaan Mul’ata boqonnaa kudhan keessatti gad bu’e, Hagayya 11, 1840 irratti, “Yesuus Kiristoos malee nama biraa xiqqoo illee hin ture” jedhee adda baasti. Kanaafuu ergamaan Fulbaana 11, 2001 irratti gad bu’e, akkasuma “Yesuus Kiristoos malee nama biraa xiqqoo illee hin ture” ta’a. Seenaa lamaan keessatti gad bu’uun Isaa jalqaba “mormii” raajii kan mala sirrii yookaan mala sobaa irratti ta’e adda baasa; mootummaa Waaqayyoo akka nyaatan itti ajajaman kitaaba harka Isaa keessa jiruun waan bakka bu’ameef. Yesuus yeroo Galiilaa keessa turetti, bartoota Isaatiin foon Isaa akka nyaatanii fi dhiiga Isaa akka dhugan barsiise; achittis Inni buddeena samii irraa bu’e akka ta’e dubbate. Achitti iddoo hojii tajaajila Isaa keessaa bakka biraa kamiyyuu caalaa bartoota hedduu dhabe; warri achii bahanis deebi’anii hin dhufne. Warri achii bahan sun, barsiisa Isaa hiika hafuuraa sirrii keessatti hojii irra oolchuu mannaa, dubbii Isaa akkuma qubee isaatti hiikuun mala sobaa fayyadamuudhaan xiinxaluuf filataniiru. “Mormiin” Isaayyaas digdamii torbaa keessa jiru, mallattoo daandii raajii kan dhugaa ta’ee fi akka inni sirna mootummaa jechuun of waamu kan qorannoo Macaafa Qulqulluu keessatti hundeeffame, mala ergamaa Eliyaas bakka bu’uun wal morkii keessa jiru ta’e agarsiisuuf dhugaa baatota hedduu qaba.

Inni adeemsa kakuu duraanii fi saba filatamaa Waaqayyoo itti suuta suuta darbamu keessatti yeroo murtaaʼe tokko, akkasumas warra “bara darban keessa saba Waaqayyoo hin turre” wajjin hariiroon kakuu itti jalqabu agarsiisa. “Marii”sunis, caalaatti barbaachisaa taʼee, yeroo seera Dilbataa dhihoo dhufuudhaan xumuramu jalqaba bara sanaa bakka buʼa. Alfaa fi Oomeegaan yeroo hundumaa dhuma jalqaba wajjin bakka buʼa; kana gochuudhaanis “marii”sun ofuma isaatiin cubbuuwwan abbootii keenya keessaa tokko kan kadhannaa Lewwoota digdamii jaha raawwachuuf beekamuu fi himatamuu qabuuf mallattoo taʼa.

Kadhannaan Daaniʼel boqonnaa sagalii keessatti dhiʼaate, kadhannaa xumura guyyoota sadii fi walakkaa Mulʼata kudha tokkoo irratti dhiʼaachuu qabu agarsiisa. Yeroon sun keessatti Isaayyaas digdamii torba keessatti yeroo “magaalaan jajjaboon ni onti; iddoo jireenyaa ishee ni dhiifama, akka lafa onaa ni hambifamti: achitti jabbiin ni dheeda, achittis ni ciisa, dameewwan ishee ni fixa. Yommuu dameewwan ishee gogan, ni cabu; dubartoonni dhufanii ibiddaan ni gubu; sababiin isaas kun saba hubannaa hin qabneedha; kanaaf inni isaan uume isaaniif gara laafina hin qabaatu, inni isaan boces isaaniif tola hin agarsiisu” jedhamee bakka buʼamee jira.

Raggoonni lameen lamaan “eebba hin arganne” ta’anii mul’atu; sababiin isaas raajii sobaa bara “lafa ona” jedhu, kan guyyaa sadii fi walakkaa turu, galche labsaniiru. Sana booddee, isaanii dura “magaalaa dallaa jabduu” turan iyyuu, “ummata hubannaa hin qabne” ta’anii jiru. Achi irratti magaalattiin “baduu” taatee, “iddoo jireenyaa” kan “gatame” taate. Isheen lafee gogaa du’aa taatee daandii magaalaa Sodoomii fi Gibxii keessa ciifti. Yommuu warri du’an ka’uu akka qaban waamamanitti, cubbuu abbootii isaanii keessatti qoramuu isaanii ni argina; kunis “falmiidha” kan jalqaba yeroo sanaa keessatti ture of keessaa qaba; yeroo sun humneeffamuu ergaa jalqabaa irraa eegalee dhufaatii ergaa sadaffaatti ni xumurama. Falmiin sun mala hojii, jechuun seenaa isaanii keessatti Eliyaas bakka bu’e sana, fudhachuu moo diduu dha. Bara 1863 keessa, abbootiin Adventizimii ergaa Musee isa “yeroo torba” jedhu, kan Eliyaasiin dhihaate, didaniiru.

Jiʼa Adooleełiiʼiʼ 2023 bił łikan, Isaiah aghaałtsʼíísí 27 yáhootʼééłígíí tʼáá ajiłiiʼígíí yádoołʼį́į́ł nidaalnish dooleeł; Galilee bikááʼgi kʼad chʼosh azdááii biniiyé bee ádaatʼéego éí daahodoolʼą́ą́ʼ nisin, dóó 1863 biniiyé ádaałʼínígíí, dóó September 11, 2001 biniiyé ádaałʼínígíí ałtsʼíísí daahodoolʼą́ą́ʼ nisin. Habakkuk naaltsoos bikááʼgi tʼááłáʼí łahgo 2 yáhootʼééłígíí bee haneʼígíí, dóó Isaiah 27, dóó Elijah, John the Baptist dóó William Miller yee haneʼígíí bee nitisxǫs biniinaa éí nihizhéʼé doo bee haneʼígíí daahodoolʼą́ą́ʼ nisin; kʼad tʼáá nihíjiʼígíí nahasdzáán bikéyah bikéyahgo atah hastą́ą́góó hólǫ́ǫ́ʼígíí biniiyé naaltsoosgi ályaałígíí bee hózhǫ́ǫgo nihá anáhwiinítʼį́į́łgo tʼáá íiyisí biyiʼ ályaał dooleeł.

> Amma wantoonni kun hundinuu fakkeenyaaf isaan irratti taʼan; nu warra dhumni addunyaa irra gaʼeefis akeekkachiisa keenyaaf barreeffamaniiru. Kanaafuu inni of dhaabate jedhee yaadu akka hin kufneef of haa eegu. Qorama si irratti dhufe keessaa namatti barame malee homtinuu isin hin mudanne; Waaqayyos amanamaadha; inni humna keessan irra akka qoramattan hin eeyyamu; garuu qorama sana wajjinis karaa itti baatan ni qopheessa, akka isa dandaʼanii baatanif. Kanaafuu, yaa jaallatamtoota koo baayʼee, waaqeffannaa waaqota tolfamoo irraa baqadhaa. Ani akka namoota ogeeyyii taʼaniitti isinitti dubbadha; waan ani jedhu isinuma murteessaa. 1 Qorontos 10:11–15.

ꯑꯃꯥꯡꯕ ꯃꯥꯔꯛꯑꯁꯤꯡ ꯃꯤꯗꯅꯥꯏꯠ ꯀ꯭ꯔꯥꯏꯒꯤ ꯃꯦꯁꯦꯖ ꯑꯁꯤ ꯄꯨꯊꯣꯛꯏ, ꯃꯁꯤ ꯂꯦꯇꯔ ꯔꯦꯟꯒꯤ ꯃꯦꯁꯦꯖ ꯅꯤ꯫ ꯃꯁꯤꯒꯤ ꯃꯦꯁꯦꯖ ꯑꯗꯨ, ꯋꯥꯔꯤ ꯃꯌꯥꯝꯅ ꯆꯥꯕ ꯃꯇꯝꯗ, ꯗꯥꯅꯤꯌꯦꯜ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯃꯔꯨꯝ ꯑꯍꯨꯝꯒꯤ ꯂꯝꯆꯠ ꯆꯥꯛ ꯑꯗꯨꯅ ꯃꯈꯣꯏꯒꯤ ꯃꯥꯏꯗꯥ ꯍꯦꯟꯅ ꯐꯖꯕ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯍꯦꯟꯅ ꯄꯤꯕ ꯑꯣꯏꯍꯜꯂꯛꯄꯥꯃꯛꯇ ꯆꯥꯡꯗꯝꯃꯛ, ꯃꯁꯤꯅ ꯑꯃ ꯆꯥꯡꯅ ꯃꯦꯠꯄꯥ ꯊꯣꯛꯂꯛꯏ꯫ ꯑꯗꯨꯕꯨ ꯍꯕꯛꯀꯨꯛ ꯆꯥꯞꯇꯔ ꯑꯅꯤꯗ, ꯊꯥꯖꯕꯗꯒꯤ ꯌꯨꯠꯅꯥ ꯊꯥꯁꯤꯟꯕꯒꯤ ꯑꯣꯐꯔ ꯑꯗꯨ ꯌꯥꯔꯣꯏꯕꯁꯤꯡꯒꯤ ꯈꯨꯗꯣꯡꯆꯥꯕ ꯑꯁꯤ ꯆꯥꯎꯈꯠꯄ ꯅꯤ, ꯃꯁꯤꯅ ꯃꯈꯣꯏꯕꯨ ꯄ꯭ꯔꯕꯨꯕꯨ ꯈꯪꯕꯒꯤꯗꯃꯛ ꯃꯈꯥ ꯆꯠꯊꯔꯛꯄꯗꯒꯤ ꯊꯤꯡꯕꯤ꯫ ꯀꯔꯤꯒꯨꯝꯕꯥ ꯃꯇꯝ ꯑꯃꯗ ꯑꯩꯍꯥꯛꯀꯤ ꯃꯤꯌꯣꯏꯕꯁꯤꯡꯅ ꯑꯆꯨꯝꯕ ꯃꯥꯔꯛꯑꯁꯤꯡ ꯌꯥꯕꯒꯤ ꯊꯕꯛ ꯑꯗꯨ ꯊꯝꯍꯜꯂꯣꯏꯗꯕ ꯃꯇꯝ ꯑꯃ ꯂꯩꯔꯕꯗꯤ, ꯃꯁꯤ ꯍꯧꯖꯤꯛ ꯑꯁꯤꯅꯤ꯫ ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯏꯪꯒꯤ ꯈꯨꯠꯇꯒꯤ ꯃꯦꯁꯦꯖ ꯑꯗꯨ ꯂꯧꯁꯤꯟꯕꯒꯤ ꯊꯕꯛ ꯑꯁꯤ!

> “Nuyi bokkaa rooba boodaa eeguu hin qabnu. Inni warra cuuphina fi roobawwan ayyaanaa nu irratti bu’an beekanii fudhatan hundumaa irratti dhufa. Yommuu caccabaa ifaa walitti qabannu, yommuu araara mootummaa Waaqayyoo isa mirkanaa’aa, isa nuti Isa irratti amanamummaa akka qabaannu gammadu sana dinqisiifannu, abdii hundinuu ni raawwatama. ‘Akkuma lafti biqila ishee baaftu, akkuma biqiltuun waan keessatti facaafame akka biqilu gootu; akkasuma Gooftaan Waaqayyo qajeelummaa fi galata saba hundumaa duratti ni biqilchiisa.’ Isaayyaas 61:11. Lafti guutuun ulfina Waaqayyootiin guutamuu qabdi.” The Seventh-day Adventist Bible Commentary, volume 7, 984.

Dubbiin raajii Waaqayyoo in yeroo gamooonni gurguddoon Magaalaa New York gadi darbatamanitti, ergamaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeetii ni bu’a, akkasumas “Mul’ata kudha saddeet, lakkoofsa tokko hanga sadiitti ni raawwatama” jedhee ibseera. Isaayaan boqonnaa digdamii torba yeroo sana akka “guyyaa qilleensa ba’a biiftuutti” adda baasa; yeroo “qilleensi jabaanis” itti ittifamudha. “Safaraan, yeroo inni ba’u, isa wajjin ni falmita; inni qilleensa isaa jabaataa guyyaa qilleensa ba’a biiftuutti ni dhaaba.” Obboleettiin White yeroo sanauma sana adda baaftee ibsiteetti.

> “En el tiempo en que la obra de salvación esté llegando a su fin, vendrá aflicción sobre la tierra, y las naciones se airarán, aunque serán refrenadas para no impedir la obra del tercer ángel. En ese tiempo vendrá la ‘lluvia tardía’, o refrigerio de la presencia del Señor, para dar poder a la gran voz del tercer ángel y preparar a los santos para permanecer firmes en el período cuando las siete últimas plagas sean derramadas.” Primeros Escritos, 85.

Humni biyyaalessaa kan aarsaa ture, yeroo roobni boodaa buʼuu jalqabetti dhufe. Garuu akkuma humni sun saba aarseen, toʼatamee qabame; Isaayaas akka galmeesseetti, inni “bubbee isaa jabaataa ni dhaaba.” Bubbeen jabaataan sun bubbee bahaati; bubbeen sunis yeroo roobni boodaa facaʼuu jalqabu, hojii fayyinaa immoo xumuramuu irratti taʼetti ni dhowwama. Hojiin fayyinaa xumuramaa jiru yeroo chaappaa kaaʼuu ti. “Sarara irratti sarara” bubbeen jabaataan, yookaan bubbeen bahaa, yeroo namoonni dhibba afurtamii afur kuma chaappaa kaaʼamanitti dhowwamu, bubbee afran Mulʼata boqonnaa torbaa keessa jiranidha.

> ᱟᱨ ᱤᱱᱟᱹ ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱤᱧ ᱱᱮᱞ ᱠᱮᱫᱟ ᱯᱩᱨᱤᱵᱽ ᱵᱟᱝ ᱟᱹᱜᱮ ᱨᱮ ᱛᱤᱸᱜᱩ ᱟᱠᱟᱱ ᱯᱩᱨᱤᱵᱽ ᱠᱚᱱᱟ ᱨᱮ ᱥᱛᱟᱱᱫᱤᱝ ᱠᱟᱱ ᱯᱩᱨᱤᱵᱽ ᱮᱧᱡᱮᱞ, ᱚᱠᱚᱭ ᱯᱩᱨᱤᱵᱽ ᱦᱚᱭᱟ ᱥᱟᱵ ᱟᱠᱟᱱ ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱫᱷᱟᱨᱛᱤ ᱨᱮ, ᱵᱟᱹᱝ ᱫᱚ ᱥᱟᱢᱩᱫᱨ ᱨᱮ, ᱟᱨ ᱵᱟᱹᱝ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱫᱟᱨᱮ ᱨᱮ ᱦᱚᱭᱟ ᱟᱞᱚᱢ ᱵᱚᱥᱚᱜᱼᱟ। ᱟᱨ ᱤᱧ ᱮᱴᱟᱜ ᱢᱤᱫ ᱮᱧᱡᱮᱞ ᱮᱥᱴ ᱠᱷᱚᱱ ᱨᱟᱠᱟᱵ ᱠᱟᱱ ᱱᱮᱞ ᱠᱮᱫᱟ, ᱡᱤᱣᱤᱛ ᱤᱥᱣᱚᱨ ᱨᱮᱱ ᱢᱚᱦᱚᱨ ᱥᱟᱵ ᱟᱠᱟᱱ; ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱥᱟᱨᱮ ᱠᱟᱛᱮ ᱚᱱᱟ ᱯᱩᱨᱤᱵᱽ ᱮᱧᱡᱮᱞᱠᱚ ᱠᱚ ᱢᱟᱨᱟᱝ ᱨᱟᱹᱲ ᱛᱮ ᱠᱩᱥᱤᱭᱟᱹᱣ ᱠᱮᱫᱟ, ᱚᱠᱚᱭᱠᱚ ᱫᱷᱟᱨᱛᱤ ᱟᱨ ᱥᱟᱢᱩᱫᱨ ᱱᱚᱥᱴᱚ ᱨᱮᱱ ᱟᱫᱷᱤᱠᱟᱨ ᱮᱢ ᱟᱠᱟᱱ ᱛᱟᱭᱚᱢ, ᱮᱱᱟ ᱢᱮᱱᱠᱟᱛᱮ, ᱫᱷᱟᱨᱛᱤ ᱟᱞᱚᱢ ᱱᱚᱥᱴᱚᱭᱟ, ᱵᱟᱹᱝ ᱥᱟᱢᱩᱫᱨ, ᱟᱨ ᱵᱟᱹᱝ ᱫᱟᱨᱮᱠᱚ, ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱫᱚ ᱟᱞᱮ ᱟᱢᱟᱜ ᱤᱥᱣᱚᱨ ᱨᱮᱱ ᱫᱟᱥᱠᱚ ᱠᱚ ᱩᱱᱠᱩᱣᱟᱜ ᱢᱚᱸᱜ ᱨᱮ ᱢᱚᱦᱚᱨ ᱵᱟᱹᱭ ᱞᱟᱹᱜᱟᱣ ᱟᱠᱟᱫᱟ। ᱯᱨᱚᱠᱟᱥ 7:1–3।

Cufamuu namoota dhibba afurtamii afur kumaa seensaa moʼumsaan Kiristoos gara Yerusaalemitti seeneen fakkeenyaaf ibsame. Achitti Kiristoos, yeroo tokkicha jireenya Isaa keessatti, harree irra taaʼee deeme (kan Islaamummaa fakkeessu), Laazaaroosis gara Yerusaalemitti hiriira sana dura buʼee geesse. Obboleettiin Waayit seenaa sana keessatti Laazaaroosiin akka mallattoo cufaa sanaatti ibsiti.

> “Laa’zarusitti dhufuuf tursiisuudhaan, Kiristoos warra isa hin simanneef kaayyoo araaraa qaba ture. Inni tures, jechuunis Laa’zarusiin du’a keessaa kaasuudhaan ummata Isaa mata jabeeyyii fi hin amanneef Inni dhuguma ‘du’aa ka’uu fi jireenya’ akka ta’e ragaa biraa tokko kennuuf. Inni ummata sana, hoolota mana Israa’el keessaa hiyyeeyyii, karaa irraa badanii jooran sanaaf abdii hundumaa dhiisuu hin fedhe. Garaan Isaa sababii isaanii yaada qalbii diduu irraa kan ka’e caccabaa ture. Araara Isaatiin Inni akka Inni Haaromsaa, Isa kophaa Isaatiin jireenyaa fi du’a hin qabne ifaatti fiduu danda’u ta’eef ragaa dabalataa tokko isaaniif kennuuf kaayyeffate. Kun ragaa luboonni dogoggoraan hiikuu hin dandeenye ta’uu qaba ture. Sababni Inni gara Beetaaniyaa deemuu tursiise kana ture. Dinqiin guddaan kun, jechuunis Laa’zarusiin du’a keessaa kaasuun, hojii Isaa irratti fi waamicha Isaa Waaqummaa irratti chaappaa Waaqayyoo kaa’uuf ture.” The Desire of Ages, 528, 529.

Yeroon tursiisaa kan Adoolessa 18, 2020 jalqabe, Kiristoos Laazaaroos duʼaa kaasuudhaaf dura tureen bakka buʼama. Yeroon tursiisaa Mul’ata boqonnaa kudha tokkoffaa xumura guyyoota sadii fi walakkaatti dhuma. Guyyoota sana keessatti dhugaa-baatonni lamaan karaa irratti duʼanii ciisanii turan. Akkuma Laazaaroos yeroo tursiisaa booda duʼaa kaafamuuf turetti, akkasuma dhugaa-baatonni Yohaannis lamaanis ni kaafamu turan. Erga duʼaa kaafamanii booddee, isaan gara Yerusaalemitti adeemsa isaanii dura dhaabbatu; kunis “chaappaa Waaqayyoo” fi “dinqii gonfoo” kan mootummaa Waaqayyoo mirkaneessu bakka bu’a. Duʼaa kaafamuun xumura chaappeessuu kumaatama dhibba tokkoo fi afurtamii afur agarsiisa; kunis yeroo qilleensi afran, qilleensi bahaa, qilleensi jabaan, kan Fulbaana 11, 2001 ga’e, to’atamee qabamee jiru keessatti raawwatama.

ሰንበት ሕጊ ዝኾነት እቲ ሰዓት፡ እቶም ንፋሳት ኣብ ልዕሊ እቲ ናይ ምድሪ ኣራዊት ዘሎ ናይ ራእይ ዓሰርተ ሰለስተ ተቐጻዒ ፍርዲ ንምምጻእ ይፍትሑ። ሕጂ እኳ ኣብ ዘመነ ማሕተም እናኣገድዎም ካብ ዘለዉ እቶም ኣርባዕተ መላእኽቲ ኣጻብዕቶም እንዳሸለቑ እዮም ዘለዉ። ካብቶም ብዛዕባ መዓልቲ ናይቲ ንፋስ ምብራቕ ዝተጻሕፉ ኣብ መንፈስ ትንቢት ዘለዉ ኣዝዮም ዝዓሙቑ መወከሲታት ሓደ ኣብ Testimonies, volume nine ይርከብ። እቲ መጽሓፍ ኣብ ገጽ ዓሰርተ ሓደ ብተነቢያዊ ቃላት ይጅምር፣ ስለዚ ብምልክታዊ መልክዕ ኣብ “ዘጠኝ-ዓሰርተ ሓደ” ይጅምር። ርእሲ እቲ ምዕራፍ፡ “The Final Crisis” እዩ፣ ነገር ግን ንሱ ድማ ናይቲ “For the Coming of the King” ዝብል ክፍሊ ቀዳማይ ምዕራፍ እዩ።

Ragaan fi mata-duree fi mataduree fi mata duree fi mata duree sun qopheessitoota jildii kana walitti qabaniin kutaanii fi mata-dureen boqonnaa kanaa jechuun qajeelchaa jijjiiramee akka ture hin mul’isu; ta’us, dhufuun Mootichaa dhufuu Misirichaa ta’uun salphaatti beekama; fakkeenya durboota kudhanii keessatti immoo kun yeroo halkan walakkaatti rakkinni durboota keessatti uumamuun ni ta’a; rakkinni kunis qodaa isaanii keessatti zayitii jiraachuu yookaan dhabamuu isaatiin ka’a. Rakkinni halkan walakkaa yeroo ammaa dhufaa jiru kunis, akkuma mata-dureen ibsutti—rakkinna isa dhumaa durboota kudhaniif ta’a. Rakkinna sana keessatti isaanii zayitii qabaachuu isaanii yookaan dhabuu isaanii ni mul’isu. Zayitiin jechuun Hafuura Qulqulluu qofa miti; inni sirriitti Hafuura Qulqulluu ta’uun hiikameera; akkasumas ergaa sirrii ta’uunis, akkasumas amala sirrii ta’uunis ifatti ibsameera.

Malli sirrii ta’e ergaa iyyata Halkan Walakkaa sirrii ta’e ni hundeessa; ergaan sunis, yeroo fudhatamee irratti hojjatamu, amala sirrii ta’e ni uuma. Amalli sun yeroo rakkoo dhumaa keessatti, amala chaappaa Waaqayyoo fudhatu dha. Adeemsi saba Waaqayyoo chaappessu, guyyaan bubbee bahaa dhufee ga’e irratti, jechuunis Fulbaana 11, 2001 irraa eegale. Ergaan yeroo sanaas yeroo sana nyaatamuu qabu ture. Nyaachuu yookaan nyaachuu dhiisuu jechuun, “mormii” Isaayaas keessatti bakka bu’ameera; akkasumas gaaffii Habaaquuq keessatti eegdonni falmii keessatti maal deebisuu akka qabanitti bakka bu’ameera. Yeroon turtii Maatewos digdamii shan fi Habaaquuq keessatti ibsame bakka bu’iinsa gosa waaqeffattoota lamaatiin xumurama. Yeroon turtii, Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti guyyoota sadii fi walakkaadhaan bakka bu’ame, jechuun ni danda’ama xumuramuu irratti argama.

ସେହି ବିଳମ୍ବର ସମୟଟି ମଧ୍ୟ ନବମ ଖଣ୍ଡର ସେହି ଅଧ୍ୟାୟର ଆରମ୍ଭରେ, ହିବ୍ରୁମାନଙ୍କ ପୁସ୍ତକରୁ ଗୃହୀତ ଏକ ଅଂଶ ଦ୍ୱାରା ପ୍ରତିନିଧିତ ହୋଇଛି, ଯେଉଁଠାରେ ପାଉଲ ହବକ୍କୂକ ଦ୍ୱିତୀୟ ଅଧ୍ୟାୟର ଚତୁର୍ଥ ପଦକୁ ପରିଭାଷା କରି କହିଛନ୍ତି। ପାଉଲଙ୍କ ଉଲ୍ଲେଖ ହବକ୍କୂକ ୨-କୁ ତୃତୀୟ ଦୂତଙ୍କ ଆନ୍ଦୋଳନରେ ସ୍ଥାପିତ କରେ, କାରଣ ସେହି ଇତିହାସରେ ହିଁ ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ପରମ ପବିତ୍ର ସ୍ଥାନକୁ ପ୍ରବେଶ କଲେ, ଏବଂ ସେହି ଇତିହାସରେ ହିଁ ତାଙ୍କର ମହାଯାଜକୀୟ ସେବାକାର୍ଯ୍ୟର ଆଲୋକ ପ୍ରକାଶିତ ହେଲା; ଏବଂ ହିବ୍ରୁମାନଙ୍କ ପୁସ୍ତକରେ ହିଁ ପାଉଲ ଈଶ୍ୱରଙ୍କ ବାକ୍ୟରେ ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କ ମହାଯାଜକୀୟ ସେବାକାର୍ଯ୍ୟ ବିଷୟରେ ସର୍ବାଧିକ ସ୍ପଷ୍ଟ ପ୍ରକାଶନ ପ୍ରଦାନ କରୁଛନ୍ତି।

ପ୍ରଥମ ଦୂତର ଆନ୍ଦୋଳନରେ ହବକ୍କୂକ ଦୁଇ ଅଧ୍ୟାୟ ଅତି ପବିତ୍ର ସ୍ଥାନକୁ ଖ୍ରୀଷ୍ଟଙ୍କ ଗମନର ଆନ୍ଦୋଳନକୁ ଏପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଚିହ୍ନଟ କରିନଥିଲା, କାରଣ ଏହା ମଧ୍ୟରାତ୍ରୀର ଆହ୍ୱାନର ଘୋଷଣାର ଶେଷ ପର୍ଯ୍ୟନ୍ତ ଘଟିନଥିଲା। ପାଉଲଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ଉଲ୍ଲେଖିତ ବିଳମ୍ବର ସମୟ, ହବକ୍କୂକ ଏବଂ ମାଥିଉଙ୍କ ବିଳମ୍ବର ସମୟ ହେଉଛି, କିନ୍ତୁ ସେହି ବିଳମ୍ବର ସମୟ 18 ଜୁଲାଇ, 2020 ରେ ଆରମ୍ଭ ହେବାକୁ ଥିଲା। ହବକ୍କୂକ ଦୁଇର ଶେଷ ପଦ ମିଲେରୀୟ ଇତିହାସରେ ମଧ୍ୟରାତ୍ରୀର ଆହ୍ୱାନର ଉପସମାହାର ଏବଂ ତୃତୀୟ ଦୂତର ଆଗମନକୁ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରେ:

> Garuu Waaqayyo mana qulqullummaa isaa keessatti argama; lafti hundinuu isa duratti callisee haa taa’u. Habakkuk 2:20.

Markii Toqqee, jildii sagalaffaan, fuula kudha tokko irraa eegalee (sagal-kudha tokko), fakkeenya durboota kudhanii, yeroo turtii fi walitti dhufeenya isaa Habakkuqii fi Maatewoos wajjin, akkasumas balaa xumuraa fi Fulbaana 11, 2001, yeroo falmiin raajii sun gaʼe, irratti cimsee dubbata.

> “Kutaa 1—Dhufaatii Mootichaaaf”

> “‘Amma iyyuu xinnoo yeroodhaaf, Inni dhufuuf jiru ni dhufa, hin turus.’ Ibroota 10:37.

> “Inni Dhumaa”

> “Nuyi yeroo dhumaa keessa jiraanna. Mallattoowwan yeroo saffisaan raawwatamaa jiran dhufaatiin Kiristoos akka dhihoo taʼe ifatti labsu. Guyyoonni keessa jiraannu ulfinaa fi barbaachisummaa guddaa qabu. Hafuurri Waaqayyoo lafa irraa suuta suutaan garuu dhugumaan harkifamaa jira. Dhaʼichii fi murtiin warra ayyaana Waaqayyoo tuffatan irratti duraanuu buʼaa jiru. Balaawwan lafa irratti fi galaana irratti, haalli hawaasaa tasgabbaaʼaa hin taane, akeekkachiisni waraanaa, mallattoowwan sodaachisoo dha. Isaan kun taateewwan ulfina guddaa qaban kan dhihoodhaan dhufan dursee mulʼisu.”

> “Humnoonni hamaa humnaa isaanii walitti qindeessaa fi jabeeffachaa jiru. Isaan qormaata guddaa isa dhumaa sanaaf humna isaanii cimsachaa jiru. Addunyaa keenya keessatti jijjiiramni gurguddaan yeroo dhihootti ni raawwatama, sochiileen isa dhumaa immoo ariitiidhaan ni ta’u.

> “Haalli wantootaa addunyaa keessa jiru yeroo dhiphinaa nu irratti dhihaatee akka jiru mul’isa. Gaazexoonni guyyaa guyyaadhaan maxxanfaman hundinuu yeroo dhihoo keessatti walitti bu’iinsi sodaachisaan akka dhufu agarsiisummaa qabuun guutaman. Saamichi ifatti raawwatamu yeroo baay’ee ni mul’ata. Hiriirri hojii dhaabuu iddoo hundatti baramaa dha. Hattummaa fi ajjeechaan bakka hundatti ni raawwatamu. Namoonni hafuurota hamootiin qabaman lubbuu dhiira, dubartii, fi daa’imman xixinnoo ni galaafatu. Namoonni hamminaan gowwoomfamaniiru, gosti hamaa hundinuu ni babal’ata.

> “Diinni haqaa jal’isee, hawwii bu’aa ofii qofaaf qabamuunis onnee namootaa guutuu keessatti milkaa’eera.

> “ ‘Firdiinni fagoo dhaabateera; dhugaanis daandii irratti kufte, qajeelummaanis seenuu hin danda’u.’ Isaayaas 59:14. Magaalota gurguddoo keessatti namoonni hedduun hiyyummaa fi rakkinna keessatti jiraatu; nyaata, bakka jireenyaa, fi uffata illee jechuun ni danda’ama akka dhaban ta’anii jiru; yeroo wal fakkaatutti immoo magaaloota sana keessatti warri garaan namaa hawwu caalaa qabaatan jiru; isaan qananiidhaan jiraatu, maallaqa isaanii manneen miidhaginaan guutaman irratti, miidhagina dhuunfaa irratti, yookaan immoo kanarra caalaa hamaa ta’e hawwii foonii guutuu irratti, dhugaatii yeroo nama machiisu irratti, tamboo irratti, fi wantoota biroo humna sammuutii balleessan, yaada namaa wal irraa butan, lubbuu namaas salphisan irratti baasaa jiru. Iyyi ilmaan namaa beela’anii gara Waaqaatti ol ba’aa jira; yeroo kana hundumaatti namoonni cunqursaa fi saamicha gosa hundumaan badhaadhina guddaa ajaa’ibaa walitti kuusaa jiru.

> “Yeroo tokko, yeroo ani Magaalaa New York keessa turetti, halkan keessa ijaarsaawwan walitti aananii, darbii darbiidhaan gara samii ol kaʼan akka ilaaluuf waamameen ture. Ijaarsaawwan kun ibiddaan hin gubamne jechuun wabii itti kennameefii ture, isaanis abbootii isaanii fi ijaartota isaanii ulfinaaf akka ijaaramaniiru. Ijaarsaawwan kun ol kaʼaa ol kaʼaa deemaa turan, keessatti immoo meeshaan gatii guddaa qabu itti fayyadame. Warri ijaarsaawwan kana qabaatan ofiin isaanii, ‘Akka gaariitti Waaqayyoon akkamitti ulfeessuu dandeenya?’ jedhanii of hin gaafatan turan. Gooftaan yaada isaanii keessa hin turre.”

> “Akkaasitti yaade: ‘Osoo warri qabeenya isaanii akkasitti itti fayyadaman daandii isaanii akka Waaqayyo isa arguutti arguu danda’anii! Isaan ijaarsa guguddaa fi bareedaa walitti kuusaa jiru; garuu karoorsuunii fi mala isaanii qopheessuun isaanii fuula Bulchaa uumama cufaatti attam gowwummaa dha. Isaan humnoota garaa fi sammuu isaanii hundaatiin akkamitti Waaqayyoon ulfina kennuu danda’an jechuun hin qoratan. Isaan kana, dirqama namaa isa jalqabaa, irraa fagaachaniiru.’”

> “Akka manneen ol dheeraa kun akkuma ijaaramaa deemanitti, abbootiin isaanii oftuulummaa hawwii-guddaadhaan gammadan; maallaqa of gammachiifachuufii fi olloota isaanii keessatti hinaaffaa kaasuuf itti fayyadamuu danda’u jechuun. Maallaqni isaan akkasitti ittiin investii godhan keessaa baay’een cunqursuudhaan, hiyyeeyyii cicciruudhaan argame. Isaan garuu mootummaa samii keessatti hojii daldalaa hundaaf galmeen akka qabamu ni dagatan; waliigalteen sirrii hin taane hundi, hojii gowwoomsaa hundi, achitti galmaa’eera. Yeroon tokko ni dhufa; yeroo sana namoonni gowwoomsaa fi of-jajuu isaanii keessatti bakka Gooftaan akka isaan hin ceene hin hayyamne ga’u; achittis obsa Yihowaaaf daangaan akka jiru ni baratu.”

> “Wanti ani itti aansee fuula koo duratti darbe sodaa ibiddaati. Namoonni gamoota ol dheeraa, akka waan ibiddarraa hin qabamneetti yaadaman ilaalanii, ‘Isaan kun guutummaatti nagaadha’ jedhan. Garuu gamoonni kun akka waan daakuu dibameetti gubatanii dhuman. Maashinoonni ibidda dhaamsan badiisa sana dhaabuuf homaa gochuu hin dandeenye. Namoonni ibidda dhaamsan maashinoota sana hojjechiisuu hin dandeenye.” Testimonies, volume 9, 11–13.

“Falmiin” karaa hojii irratti jalqaba bara Daanyel boqonnaa tokkoon bakka buʼame keessatti adeemsifame; akkasumas Daanyel boqonnaawwan tokko hanga sadiin bakka buʼame; akkasumas seenaa Hagayya 11, 1840 irraa jalqabee jiru keessatti bakka buʼame; akkasumas seenaa Yohaannis boqonnaa jaha keessatti, yeroo balaa Galiilaa keessatti bakka buʼame; akkasumas seenaa Fulbaana 11, 2001 (hanga Adoolessa 18, 2020tti) keessatti bakka buʼame, amma irra deebiʼamee jira; garuu Addaantizimii balʼaa keessatti utuu hin taʼin, lafeewwan duʼaa gogaan kanneen “sagalee” lafa onaatti iyyuun dadhabina isaanii keessaa dammaqaa jiran gidduutti.

Mata-dureen itti rooba boodaa taʼuu isaa, akkuma Isaayaas boqonnaa digdamii saddeet fi digdamii sagal keessatti bakka buufametti, barruu keenya itti aanu keessatti ilaalla.

> Akkasumas sagalee Waaqayyoo dhagaʼe; innis akkana jedhe; Eenyutti erga? Eenyutu nuuf deema? Anis, Kunoo, ani as jira; ana ergi, jedhe. Innis akkana jedhe; Dhaqiitii saba kanaan jedhi: Dhugumaan ni dhageessu, garuu hin hubattan; dhugumaan ni argu, garuu hin qalbeeffattan. Akka isaan ijaan isaanii hin argine, gurra isaanii hin dhageenye, garaa isaanii keessatti hin hubanne, deebiʼanii hin fayyineef, garaa saba kanaa furdisi, gurra isaanii ulfaadhu, ija isaanii cufi. Anis, Yaa Gooftaa, hamma yoomiitti? jedhe. Innis deebisee akkana jedhe; Hamma magaalonni nama malee diigamanii duwwaa taʼanitti, manneen namicha malee hafanitti, biyyaanis guutumaan guutuutti ontee taatetti, Waaqayyos namoota fagoo geessisee, gidduu biyyaattis gatamuun guddaan taʼutti. Garuu ammas ishee keessa kudhan keessaa tokko ni hafa; innis deebiʼee ni nyaatama; akkuma mukni teilii fi mukni quercus yeroo baala isaanii harcaasan keessa isaanii hundeen isaanii itti hafu sanaa, sanyiin qulqulluunis akkasuma hundee ishee ni taʼa. Isaayaas 6:8–13.

Back to Articles