Article

# Kitaaba Daaniʼel - Lakkoofsa Soddomii Lama

Leencota irraa gara gowwoomsaa: Dani’el 6 fi raajii bara dhumaa keessa seensa gadi fagoo

Author

Jeff Pippenger

Published

December 27, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Daani’el boqonnaa ja’a keessatti, boqonnaawwan jalqabaa ja’a Daani’el keessaa sarara sadaffaa kan ta’ee, fakkeenya mootummaa seera Dilbataa ilaalchisee kallattiidhaan dhiheessa. Boqonnaa sadaffaa keessatti fakkiin warqee Nebukadnezaar, akkasumas namoonni sadan amanamoon, mallattoo ol kaafamu, addunyaan hundinuus ilaalu bakka bu’u.

> ⵜⵉⵏⵏⴰ ⵏⴱⵓⵅⴰⴷⵏⴰⵚⵚⴰⵔ ⴰⴳⵏⵏⴰⵏ ⴰⴷ ⵉⵙⵙⴼⵙⵔ ⵉ ⵓⵎⴰⵙⴰⵏ, ⵉ ⵉⵎⵃⴰⴽⵎⵏ, ⵉ ⵉⵎⵏⵏⴰⴱⴰⴹⵏ, ⵉ ⵉⵎⵙⴰⵔⴰⵏ, ⵉ ⵉⵎⴰⵣⵣⴰⵏⵏ, ⵉ ⵉⵎⵙⵡⵓⵔⵉⵏ, ⵉ ⵉⵎⵙⵓⵏⴼⵓⵏ, ⴷ ⵉⵎⵏⵏⴰⴱⴰⴹⵏ ⴰⴽⴽⵯ ⵏ ⵜⵉⵏⵎⵍ, ⴰⴷ ⴰⵙⵉⵏ ⵖⵔ ⵓⵙⵏⵓⴱⴳ ⵏ ⵜⵉⵥⵍⵉⵜ ⵏⵏⴰ ⵉⵙⵙⴱⴷⴷ ⵏⴱⵓⵅⴰⴷⵏⴰⵚⵚⴰⵔ ⴰⴳⵏⵏⴰⵏ. Daniel 3:2.

Boqonnaa sadaffaatti, namoonni sadan ulfina qaban sagaduu didan; tarkaanfiin isaanii immoo ari’atama boba’aa ibiddaa isaanitti fide; yeroo Daani’el boqonnaa ja’a keessatti guyyaatti yeroo sadii sagadu, tarkaanfiin isaa immoo ari’atama boolla leencotaa isa irratti fide. Sarara irratti sararaan, isaan lamaanis ari’atama seera Dilbataa akka murtii waaqeffannaa ta’etti bakka bu’u; murtiin sunis haalota lamaan keessatti duraan iyyuu warra amanamoo ta’aniin murteeffamee jira. Warri walitti dhufeenya sadii fi tokkoo, isa dhibba afurtamii afur kuma tokko dhibba afurtamii afur agarsiisuun bakka bu’aman, raafama ari’atamaa dhufu dura dhugaa keessatti jabaatanii dhaabatanii jiru.

> “Ergamaanichi, ‘Ofii ganadhu; isin saffisaan tarkaanfattu’ jedhe. Nuyi keessaa gariin dhugaa argachuufii fi tarkaanfii tarkaanfiidhaan fuulduratti adeemuuf yeroo arganneerra; tarkaanfii hundumaa nu fudhanne immoo isa itti aanu fudhachuuf humna nuuf kenneera. Amma garuu yeroo jechuun ni xumuramaa jira; waan nuti waggoota dheeraaf baranneerra, isaan ji’oota muraasa keessatti barachuu qabu. Isaan akkasumas waan baay’ee irraa baratan dhiisuu fi waan baay’ee irra deebi’anii barachuu qabu. Warri labsiin sun yeroo ba’u mallattoo bineensichaa fi fakkiisa isaa fudhachuu hin barbaanne, amma murtoo qabaachuu qabu; ‘Lakki, dhaabbata bineensichaa hin kabajnu’ jechuu qabu.” Early Writings, 68.

Boqonnaa shanaffaa keessatti, seerri Dilbataa dhuma bineensa lafaa sanaa irratti xiyyeeffata; akkasumas murtiin diinota dallaa sanaan keessa seenaniin fidees ni ibsama.

> Halkan sana keessa, Belshaazaar mootichi Kaldootaa ajjeefame. Daariyusis Midiyaa mootummaa fudhate; yeroo sana umuriin isaa waggaa jaatamii lama taʼa ture. Daaniʼel 5:30, 31.

Boqonnaa ja’a keessatti, chaappaan Waaqaatiin saba Waaqaa irratti godhamee, jechuunis mallattoon mootichaa boolla leencaa irratti kaa’amuu isaatiin bakka buufame, ibsameera.

> Dhagaan tokko fidamee afaan boolla sanaa irra kaa’ame; mootichis kaayyoon Daaniyaeliin ilaalchisee hin geeddaramneef, chaappaa isaatiin mataa isaatii fi chaappaa abbootii mootummaa isaaatiin isa cufe. Daniel 6:17.

Saroonni sadan hundinuu amala mallattoo duumessa keessa ol kaafamee, sa’aatii kirkira lafaa guddaa Mul’ata boqonnaa kudha tokkoffaatti ibsame sana keessatti mul’atuuf gumaachu.

> Isaanis sagalee guddaa keessaa samiitii isaaniin jedhu dhaga’an, “As ol ba’aa.” Isaanis duumessa keessa ta’anii samii ol ba’an; diinonni isaanii immoo isaan argan. Sa’aatii sana keessatti sochiin lafaa guddaan ta’e; kutaan kurnaffaan magaalaa sunis kufe; sochii lafaa sanaanis namoonni kuma torba ajjeefaman; warri hafanis sodaatanii Waaqa samiitiif ulfina kennan. Mul’ata Yohaannis 11:12, 13.

Daaniʼel boqonnaa jaʼa keessatti chaappaan saba Waaqayyoo ni ibsama; garuu caalaatti adabbii waltaʼinsa “pirezidaantota, bulchitoota, mootummaa keessaa aangawoota, gorsitoota, fi ajajdoota” mooticha gowwoomsanii Daaniʼelin akka ajjeesu godhan sana irratti xiyyeeffata. Gowwoomsi mootichaa (kan mootummaa mootummaa mootummaa biyya lafaa fakkeessu), mata-duree raajii keessatti baayʼee barbaachisaa dha; innis ragaa raajii hedduu of keessaa qaba. Nebukadnezaar boqonnaa sadii keessatti yookaan Belshaazaar boqonnaa shan keessatti akkuma ture miti; isaan lamaanis hamma balaa sun dhufutti Daaniʼelii fi dhugaa-baatota sadii sana hin beekne turan; “filannoon” Daariyos yeroo balaa sana dura Daaniʼeliif qabu, rakkinni seera Dilbataa haala adda taʼe keessatti akka dhaabbatu adda baasa.

Daaniʼeeliin “filatamaa” taʼee pirezidaantota lamaan kaan irra caalaa ture; pirezidaantotni sadan immoo bulchitoota dhibba tokko fi digdaman irra turan. Daaniʼeeliin adda durummaan pirezidaantotaa fi bulchitoota sanaan wal bira qabamee agarsiifama; akkasumas lamaan walitti hidhamiinsa gowwoomsaa shanidhaan bakka buʼamu (durboota gowwaa shanan) ijaaran sana irra ni filatama.

> Daariyos mootummicha irratti bulchitoota dhibba tokkoo fi digdama muuduudhaan isaan mootummaa guutuu irratti akka taʼan jaallate. Isaan kana irrattis dura-bultoota sadii muude; isaan keessaa immoo Daaniʼel isa jalqabaa ture; kunis bulchitoonni herrega isaanii akka isaanitti dhiʼeessaniif, mootichis miidhaan tokko akka isa irra hin geenyeef ture. Kana booddees Daaniʼel kun hafuurota gaarii caalaa qabu waan taʼeef dura-bultootaa fi bulchitoota irra caalaa filatamaa taʼe; mootichis mootummaa guutuu irratti isa kaaʼuuf yaade. Yeroo sanattis dura-bultoonni fi bulchitoonni mootummaa keessatti Daaniʼel irratti himata ittiin barbaaduuf carraa barbaadan; garuu carraa yookaan balleessaa tokko illee isa irratti argachuu hin dandeenye; inni amanamaa waan tureef dogoggorri yookaan balleessaan tokko illee isa keessatti hin argamne. Namoonni sunis akkana jedhan, “Nuyi Daaniʼel kana irratti carraa tokko illee hin argannu; yoo taʼe garuu seera Waaqa isaa wajjin wal qabatee irratti argina.” Daaniʼel 6:1–5.

Daariyos mooticha irratti raawwatamu tokko ibsuuf fayyadamaa jira; mootichi kunis dhuma addunyaatti mootota kudhan, jechuunis Tokkummaa Mootummootaa (United Nations), ni bakka bu’a. Gowwoomsaan kun jibba moototni kudhan, jechuunis Tokkummaa Mootummootaa (United Nations), sagaagaltittii, jechuunis abbaa-phaaphaasummaa, irratti mul’isan keessatti gumaacha; kunis isaan “ishee onsisanii qullaa akka dhiisan,” fi “foon ishee akka nyaatan, ibiddaan ishee akka guban” godha.

> Gaaffii kudhan ati bineensa sana irratti argite sun, isheen sagaagaltuu sana ni jibbu; ona ishee ni godhu, qullaa ishee ni hambisu, foon ishees ni nyaatu, ibiddaanis ishee ni gubu. Waaqayyo fedha isaa raawwachuuf, walii galanii mootummaa isaanii bineensa sanaaf akka kennaniif, hamma dubbiiwwan Waaqayyoo raawwatamanitti, kana garaa isaanii keessa kaaʼeeraatii. Dubartiin ati argite sunis magaalaa guddoo sana dha; isheen mootota lafaa irratti ni mooti. Mul’ata 17:16–18.

Tokkummaan Mootummootaa (mootummaa torbaffaa) mootii paaphaasii ni balleessa; garuu isaan yeroo gabaabaa dura qofa mootummaa isaanii isheedhaaf kennanii turan, sababiin isaas isaan “yeroo gabaabaadhaaf” mootummaa ni bulchu.

> Akkasumas mootummoon ni jiru; isaan keessaa shan kufaniiru, tokko amma jira, inni kan biraas ammatti hin dhufne; yeroo inni dhufuttis, yeroo gabaabaa qofa turuu qaba. Mul’ata 17:10.

Seera Dilbataa Sanbataa irratti mootummaa ja’affaan raajii Macaafa Qulqulluu, bineensi lafaa Mul’ata boqonnaa kudha sadii keessaa (Ameerikaa Yunaayitid Isteets), bara torbaatama fakkeenya ta’an mootummaa isaa xumuratee jira; yeroo kana keessatti mootummaa shanaffaan raajii Macaafa Qulqulluu, bineensi galaanaa Mul’ata boqonnaa kudha sadii keessaa (paappaasummaan), waggoota torbaatama fakkeenya ta’an sana keessatti akkuma Isaayaas boqonnaa digdamii sadi keessatti ibsameetti, dagatamee ture.

> Guyyaan sana sanatti, Xiiroos waggaa torbaatamaaf ni dagatamti; kunis akka bara mootummaa tokkootti taʼa; dhuma waggaa torbaatamaatti Xiiroos akka sagaagaltuutti ni faarfatti. Yaa sagaagaltuu dagatamte, baganaa fuudhiitii, magaalaa keessa naannaʼi; sirba miʼaawaa baasi, weedduu baayʼee faarfadhu, akka yaadatamtuuf. Guyyaan sunis ni dhufa; dhuma waggaa torbaatamaatti Waaqayyo Xiiroosin ni daawwata; isheenis gara mindaa isheetti ni deebiʼti; fuula lafaa irratti mootummaa biyya lafaa hundumaa wajjin sagaagalummaa ni raawwatti. Isaayyaas 23:15–17.

Yeroo seerri Dilbataa labsamutti, mootummaa torbaffaan raajii Macaafa Qulqulluu keessaa, mootota kudhan jechuun Tokkummaa Mootummootaa, mootummaa jalqaba; garuu yeroo gabaabaadhaaf qofa, sababiin isaas mootichi angafaan mootota kudhanii sanaa hojii isaa jalqaba; inni addunyaa guutuu ijaarsa bineensichaa jalatti akka hiriiru dirqisiisa; ijaarsi kun walitti makama mootummaa amantii fi mootummaa mootummaa ta’ee, fakkeenya bineensichaatiin mallatteeffama.

> Anis bineensa kan biraa lafa keessaa ol baʼu nan arge; inni gaanfa lama akka hoolaa qaba ture, garuu akka jawwee dubbata ture. Inni humna bineensa isa jalqabaa hundumaa isa duratti hojjeta; lafti fi warri ishee irra jiraatanis bineensa isa jalqabaa, isa madaan isaa duʼa geessisu fayye, akka waaqeffatan godha. Inni dinqii guddaa hojjeta, hamma ibidda iyyuu samii irraa gara lafaatti fuula namootaa duratti buusuutti. Mallattoowwan sana, warra fuula bineensichaa duratti gochuuf aangoo argateen, warra lafa irra jiraatan ni dogoggorsa; warra lafa irra jiraatanittis, bineensa isa billaan madaaʼee lubbuun hafeef fakkii akka tolchan ni dubbata. Mulʼata Yohannis 13:11–14.

Qaamni lafa-bineensota lafaa keessaa (Ameerikaa), isa jalqabatti akka hoolaa taʼee boodarra akka bineensa jawwee dubbatu keessaa, wanti buʼuuraa tokko dubbachuu isaa dha. Akka raajii keessatti itti fayyadamutti dubbachuun, aangawoota seera baasanii fi warra murtii kennan gocha isaanii agarsiisa.

> “Manni dubbachuun hojii abbootii aangoo seera baaftuu fi murtii kennitooti.” The Great Controversy, 443.

Yeroo Ameerikaan yeroo jalqabaaf akka hoolaatti dubbatte, Heera Mootummaa Ameerikaa baafte; kanaanis warra ariʼatama paaphaasummaa fi mootota Awurooppaa irraa baqatanif biyya kooluu itti argatan hundeessite.

> Lafti illee dubartittii gargaare; laftis afaan ishee bane, lolaa jawween afaan isaa keessaa gad lakkise sana liqimse. Mul’ata Yohaannis 12:16.

Dhuma waggaa torbaatama mallattoo taʼanii sanaa irratti, bineensi lafaa ammas ni dubbata; garuu yeroo san akka bineensa guddaa ibiddaa afuufu sanaatti dubbata, yeroo inni waaqeffannaa Dilbataa, isa mallattoo aangoo paaphaasummaa taʼe, dirqamaan raawwachiisu. Yeroo mallattoon aangoo paaphaasummaa dirqamaan raawwatamu, paaphaasummaan ni yaadatama; isheenis ni yaadatamti, yeroo Ajajni matumaa akka hin dagatamne ture kun akka kabajamu seeraan alatti taʼu.

> Guyyaa sanbata yaadadhu, isa qulqulleessuuf. Guyyoota jaʼatti hojii ni hojjatta, hojii kee hundas ni raawwatta; guyyaan torbaffaan garuu sanbata Waaqayyo Waaqa keetii ti; keessatti hojii tokko illee hin hojjatin, ati, ilmi kee dhiiraa, intalli kee dubartii, hojjetaan kee dhiiraa, hojjettiin kee dubartii, horiin kee, yookaan alagaan karra kee keessa jiru. Sababni isaas, Waaqayyo guyyoota jaʼatti samii fi lafa, galaana, wanta isaan keessa jiran hundumaa uume; guyyaa torbaffaattis boqote; kanaaf Waaqayyo guyyaa sanbataa eebbisee qulqulleesse. Baʼuu 20:8–11.

Ergasii biyyaalessaa booda badiisni biyyaalessaa ni dhufa; aangoon sadii warri addunyaa gara Armaagedoonitti geggeessan immoo harka wal qabatu.

> “Aangoo mootummaa Phaaphaasummaa seera Waaqayyoo cabsuun dhaabu sanaatiin, biyyi keenya guutummaatti qajeelummaa irraa of baasti. Yommuu Pirootestaantiizimiin harka ishee qileensa gidduutti diriirsitee harka humna Roomaa qabattu, yommuu isheen boolla gadi fagoo sana irra ceetee harka Ispiriituwaliizimii walitti qabattu, yommuu walitti dhufeenya dachaa sadii kanaa jalatti biyyi keenya akka mootummaa Pirootestaantii fi mootummaa mootummaa uummataatiin bulu taate keessaa mabdaawwan Heera mootummaa ishee hunda keessaa ganuu fi sobaa fi gowwoomsaa phaaphaasummaa babal’isuuf qophii godhu, yeroo sana hojiin dinqisiisaan Seexanaa akka jalqabame fi dhumni akka dhihaate beekuu dandeenya.” Testimonies, volume 5, 451.

“ፕሮቴስታንትነት” (አሜሪካ ሕቡራት ስቴትስ)፣ “እቲ ሮማዊ ሓይሊ” (ቫቲካን)ን “መንፈሳውነት” (ሕቡራት መንግስታት)ን ብሕጊ ሰንበት ኣብ ዝሓብሩሉ ጊዜ፡ ዓለም ናብ ኣርማጌዶን ክመርሑ ይጅምሩ፤ እዚ ድማ ብቐዳምነት ከም ምስሊ ተወኪሉ ዘሎ፡ ዓለም ስልጣን ናይ ሓደ-ዓለም መንግስቲ ክትቅበል ከም ዝግደድ እዩ፣ እዚ መንግስቲ ድማ ቤተ ክርስቲያንን መንግስትን ዝኣተዎ ኮይኑ፣ ኣብቲ ዝምድና እታ ቤተ ክርስቲያን ትቆጻጸር። ሓይሊ እቶም ተኣምራት ብእንስሳ ምድሪ ዝጥቀመሎም፡ ዝሙት ናይታ ጋለ ኣመንዝራ ጢሮስ ምስ ነገስታት ምድሪ ጥራይ ኣየምጽእን፣ እንተላይ “ምዝራብ” ናይቲ ዓለም-ለኻዊ ምስሊ እንስሳ የግድድ እዩ። ብነቢያዊ ትርጓሜ እዚ ማለት፡ እቲ ሓደ-ዓለም መንግስቲ ኣካል ሕግ ኣውጻኢ (ኣብ ኒው ዮርክ ዝርከብ) እንተሎ ኣካል ፍርዲ ድማ (ኣብ ሄግ ዝርከብ) ክህልዎ ኣለዎ።

> ୧ ସେ ପୃଥିବୀରେ ବସୁଥିବା ଲୋକମାନଙ୍କୁ ସେହି ଆଶ୍ଚର୍ଯ୍ୟକର କାର୍ଯ୍ୟମାନଙ୍କ ଦ୍ୱାରା ଭ୍ରମିତ କରେ, ଯାହା କରିବାକୁ ସେ ପଶୁର ସମ୍ମୁଖରେ ଅଧିକାର ପାଇଥିଲା; ଏବଂ ପୃଥିବୀରେ ବସୁଥିବା ଲୋକମାନଙ୍କୁ କୁହେ, ଯେମିତି ତଲୱାରର ଘାଉ ପାଇଥିଲା ତଥାପି ବଞ୍ଚିଉଠିଲା, ସେହି ପଶୁ ପାଇଁ ସେମାନେ ଗୋଟିଏ ପ୍ରତିମା ତିଆରି କରନ୍ତୁ। ଏବଂ ସେ ପଶୁର ପ୍ରତିମାକୁ ପ୍ରାଣ ଦେବାର ଅଧିକାର ପାଇଥିଲା, ଯେପରି ପଶୁର ପ୍ରତିମା କଥା କହିପାରେ, ଏବଂ ଯେମାନେ ପଶୁର ପ୍ରତିମାକୁ ଉପାସନା କରିବେ ନାହିଁ ସେମାନଙ୍କୁ ହତ୍ୟା କରାଯାଉ। ଏବଂ ସେ ସମସ୍ତଙ୍କୁ—ଛୋଟ ଓ ବଡ଼, ଧନୀ ଓ ଦରିଦ୍ର, ସ୍ୱାଧୀନ ଓ ଦାସ—ସେମାନଙ୍କ ଡାହାଣ ହାତରେ କିମ୍ବା ଲଳାଟରେ ଗୋଟିଏ ଚିହ୍ନ ଗ୍ରହଣ କରାଏ; ଯେପରି ଯାହାଙ୍କ ପାଖରେ ସେହି ଚିହ୍ନ, କିମ୍ବା ପଶୁର ନାମ, କିମ୍ବା ତାହାର ନାମର ସଂଖ୍ୟା ନଥାଏ, ସେ ବ୍ୟକ୍ତି କେହି କିଣିବା କିମ୍ବା ବିକ୍ରି କରିପାରିବେ ନାହିଁ। ଏଠାରେ ଜ୍ଞାନ ଅଛି। ଯାହାଙ୍କ ପାଖରେ ବୁଝିବାର ଶକ୍ତି ଅଛି, ସେ ପଶୁର ସଂଖ୍ୟା ଗଣନା କରୁ; କାରଣ ସେହିଟା ମଣିଷର ସଂଖ୍ୟା; ଏବଂ ତାହାର ସଂଖ୍ୟା ହେଉଛି ଛଅ ଶତ ଷାଠି ଛଅ। ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟ 13:14–18.

ഭൂമിയിലെ മൃഗം (യുണൈറ്റഡ് സ്റ്റേറ്റ്സ്), ലോകമൊട്ടാകെയും മൃഗത്തിന്റെ ഒരു ലോകവ്യാപക പ്രതിമയെ സ്വീകരിക്കേണ്ടതിന്നു വഞ്ചിച്ചുകൊണ്ടിരിക്കും; അതു തന്നെ, യുണൈറ്റഡ് സ്റ്റേറ്റ്സ് ഞായറാഴ്ചാനിയമത്തിലേക്കു നയിച്ചും ഒടുവിൽ അതു നടപ്പാക്കിയും കൊണ്ടിരിക്കെ രൂപപ്പെടുത്തിയിരുന്ന അതേ പ്രതിമയാകുന്നു. തുടർന്ന്, മരണഭീഷണിയുടെയും/അഥവാ സാമ്പത്തിക ശിക്ഷകളുടെയും ഭയത്തിൽ, തന്റെ നിയമങ്ങൾ നടപ്പാക്കേണ്ടതിന്നു ഏകലോകഭരണകൂടത്തെ അതു ശക്തിപ്പെടുത്തും. രാജാവായ ദാരിയസിന്റെ വഞ്ചന, പ്രവചനത്തിൽ ആവർത്തിച്ചാവർത്തിച്ച് തിരിച്ചറിയപ്പെടുന്ന രാജാക്കന്മാരുടെ വഞ്ചനയുടെ ഒരു പ്രതീകമാണ്; കാരണം ഭൂമിയിലെ മൃഗം ലോകത്തെ ഏകലോകഭരണകൂടം സ്വീകരിപ്പിക്കാൻ ബലമായി ആരംഭിക്കുമ്പോൾ, ലോകം ഈ ക്രമീകരണം സ്വീകരിക്കേണ്ടതിന്നു ഉപയോഗിക്കപ്പെടുന്ന വാദം ഇതുതന്നെയാണ്: ജാതികളെ കോപിപ്പിച്ച ശക്തിയെ (ഇസ്ലാം) ലോകവ്യാപക യുദ്ധത്തിലൂടെ നേരിടേണ്ടതുണ്ട്.

Yuunaayitid Isteetis mallattoo aboo paappaasummaa hojii irra oolchiti; murtiileen Waaqayyoo mootummaa Yuunaayitid Isteetis keessatti yeroo seera Dilbataa duraatti hamma rakkoon guddaan uumamutti fide turan; kanaaf furmaatni dhihaate akka waaqa Kaatolikummaa duraanitti deebiʼuudhaan rakkinoonni dinagdee dabalaa dhufan ni dhaabbatu jedhee ture. Garuu yeroo seera Dilbaataatti, diinni dallaa gadi aanaa jalaa dhokatee seene sun, murtii badiisa mootummaa ni fida.

> “Achiis gowwoomsaan guddaan warra Waaqa tajaajilan hammeenya kana hundumaa akka fidaniif namoota ni amansiisa. Gareen dallansa Waaqaa samiirraa buuse, rakkina isaanii hundumaa warra abboommiilee Waaqaaaf abboomamuun isaanii yeroo hundumaa warra seera cabsan ifatti qeequ irra ni kaa’u. Namoonni Sabbaata Dilbataa cabsuudhaan Waaqa akka mufachiisan ni labsama; cubbuun kun balaa fi dha’icha hamma eegumsi Dilbataa cimsee dirqamaan hojii irra oolfamutti hin dhaabbanne fideera ni jedhama; akkasumas warri gaaffii abboommiin afraffaan qabu dhiheessan, kanaan kabaja Dilbataaf kennamu balleessuudhaan, ummata rakkisan, gara surraa Waaqaa fi badhaadhina yeroo ammaa deebisamuu isaanii dhoorkan jedhamanii himatamu. Akkasitti himanni dur warraaqsi irratti tajaajilaa Waaqaa irratti kaafame, irra deebi’amee sababa wal qixa dhaabbataa ta’e irratti ni kaafama: ‘Yommuu Ahaab Eliyaasin arge, Ahaab, Ati isa Israa’el rakkistu sanaa ree? jedheen. Innis deebisee, Ani Israa’el hin rakkifne; ati garuu, mana abbaa keetiis, abboommiilee Waaqayyoo waan dhiistaniif, ati immoo waan Ba’aalim duukaa buuteef rakkifteerta’ jedhe.” 1 Mootota 18:17, 18. Akkuma dheekkamsi ummataa himata sobaatiin kakaafamu, isaanis karaa ergamoota Waaqaa irratti fudhatan keessatti, wanta Israa’el gantuun Eliyaas irratti hojjete baay’ee fakkaata. The Great Controversy, 590.

Mul’ata guddaa Mul’ata boqonnaa kudha tokkoffaa keessatti ibsamte sana keessatti, “Wayyoo” sadaffaan Islaamaa, jechuunis Xurumbaan Torbaffaan sunis yeroo sana ni afuufama; innis saboota ni aarsa. Aariin sabootaa kun, Islaamaa irratti ka’u, waadaa duwwaa isa amma iyyuu bineensa lafaa sanaaf kufee ture fudhachiisuudhaan addunyaa gowwoomsuuf ni fayyada. Waadaan duwwaan sun immoo kana jechuun; aboo Kaatolikummaa jalatti bitamuudhaan, akkuma mallattoo aboo paaphaasummaa keessatti bakka bu’etti, murtiin Waaqayyoo dabalaa dhufaa jiru akka dhaabbatu. Waadaan sun, kan duraanuu Ameerikaa United Statesf bu’aa hin qabne ta’uun mirkanaa’e, yeroo sana addunyaa sodaan raafamteef akka waadaatti hojii irra ni oola.

Yoo saboonni addunyaa yoo waliigalanii mootummaa addunyaa tokkoo hundeessuu, kaayyoon isaas waraana Islaamni fide furuudhaaf ta’e, tasgabbiin ni deebi’a jechuun cimsee dhiibbaa ni taasifama. Islaamni humna Caaffata Qulqullaa’oo keessatti kan ibsamee namoota hundumaa Islaam irratti walitti fiduudha; garuu walitti dhufeenyi sun gowwoomsaa mootummaaootaa isa dhumaa dha.

> Malaaʼikaan Waaqayyoo isheedhaan, “Kunoo, ati ulfoofteetta; ilma ni deessa; maqaa isaas Ishmaaʼel jettee ni moggaasta; sababni isaas, Waaqayyo dhiphina kee dhagaʼeera. Inni nama diidaa taʼa; harki isaa nama hundumaa irratti ni kaʼa, harki nama hundumaas isa irratti ni kaʼa; innis obboloota isaa hundumaa fuulduratti ni jiraata” jedhe. Uumama 16:11, 12.

Ismaa’el abbaa hafuuraa amantii Islaamaa ti. Dhugumaadha, Mahammad, abbaa Islaamaa, seenaa keessatti hamma jaarraa torbaffaatti hin mul’anne; garuu, Waaqayyo namoota durii karaa literal ta’anitti fayyadamee namoota hafuuraa bara dhumaa keessa jiran bakka buusa.

> Akka kana jedhu Waaqayyo Mootiin Israa’elii fi Furamaan isaa, Waaqayyo Gooftaan maccaa: Ani isa jalqabaa ti, ani isa dhumaa tis; ana malee Waaqni tokko iyyuu hin jiru. Eenyutu akka anaa waamee, isa labsuu fi anaaf sirnaan qopheessuu danda’a, erga ani saba durii muudee jalqabee? Waan dhufaa jiranii fi waan dhufuuf jiranis isaaniif haa argisiisan. Isaayaas 44:6, 7.

Ismaaʼeel dhalachuun isaa dura maqaan isaa isaaf kennamee ture, hojii isaa isa raajii taʼes adda baafamee ture. Harki sanyii isaa warra hafuuraa “nama hundumaa irratti” taʼa, “harki nama hundumaas” “isa irratti” taʼa. Akkasumas, barsiisa gowwummaa liiberalizimii fooyyaʼaa jedhu sana irraa garaagarummaa qabuun, Macaafni Qulqulluun Ismaaʼeel “fuula obboloota isaa hundumaa duratti ni jiraata” jedhee barsiisa. Isaan aadaa naannoo isaanii keessatti hin makamanii; kana irra darbee, baayʼeen isaanii isa ni balaaleffatu, irratti ni mormu, isa ni weeraru. Hafuurri Ismaaʼeel “inni nama bosonaa taʼa” jedhu dha. Yaadni amantii Islaamaa keessatti gareen nagaa qabeessi tokko akka jiru jedhu Dubbiin Waaqayyoo keessatti hin deeggaramu; Quraana keessattis akkasuma hin deeggaramu.

Gowwoomsaa pirezidaantoota lamaanii fi mootota gurguddoo dhibba tokkoo fi digdamaa kitaaba Daani’el boqonnaa ja’a keessatti mul’atu, gowwoomsaa mootota kudhan irra ga’u adda baasaa jira; isaanis, mootummaa addunyaa tokkoo, to’annoo Roomaa jalatti, hojiirra oolchuuf kaayyoonii fi ariifannaan isaa rakkoo waraana Islaamaa isa hammaachaa jiru kan “Badiisa sadaffaa” ta’e furuuf akka ta’e amanuutti yeroo geggeeffaman. Erga fakkeenyi bineensichaa dhaabamee humna argatee “dubbachuuf” dandeessifamee booddee, addunyaan yeroo sana, garuu baay’ee boodatti, akka kaayyoon paaphaasummaa diinota dallaa kibbaa eegumsa malee dhiisee keessa seene sana irratti osoo hin taane, warra Sanbata guyyaa torbaffaa eegu irratti xiyyeeffatu ni hubatti (Daani’el).

> “Dubbiin Waaqayyoo balaa dhufuuf jedhu dursee akeekkachiiseera; yoo kun tuffatame, addunyaan Pirootestaantii kaayyoon Roomaa dhugumaan maal akka taʼe kan hubattu yeroo kiyyoo sana irraa baʼuun hin dandaʼamne qofa keessatti taʼa. Isheen callisaan aangoo keessatti guddachaa jirti. Barsiisonni ishee galmoota seera baaftotaa keessatti, waldoota kiristaanaa keessatti, akkasumas garaa namootaa keessatti dhiibbaa isaanii geessisaa jiru. Iddoowwan dhokatoon keessa isaaniitti ariʼatamni ishee duraanii irra deebiʼamee itti raawwatamu, caasaalee ishee guguddoo, ol fagoo fi jajjaboo taʼan walitti tuulchaa jirti. Yeroo isheen rukutuu ishee raawwatuuf yeroo gaʼetti kaayyoo ofii ishee guddisuuf humnoota ishee malaan, namni hin shakkine keessa cimsachaa jirti. Wanti isheen hawwitu hundi lafa irraa buʼaa argamsiisu qofa dha, kunis amma iyyuu isheedhaaf kennameera. Nuyi yeroo dhihoo keessatti kaayyoon qaama Roomaa maal akka taʼe ni argina, ni hubannas. Namni kam iyyuu dubbii Waaqayyoo amanee abboomamu, kanaan arrabsoo fi ariʼatama of irratti fiduuf jira.” The Great Controversy, 581.

Soba Mootummoonni Tokkummaa Mootummootaa kan papasichi raawwatu, kan haaloo garaa isaanii dhalchisu, yeroo baayʼee keessatti Caaffata Qulqullaaʼoo keessatti fakkeenyaan ni mulʼata; seenaa Daariyos immoo dhugaa kanaaf fakkeenya ijoo taʼa. Inni gowwoomsaa isa jalqaba Ameerikaa keessatti raawwatamee, booddee immoo addunyaa irratti irra deebiʼamee raawwatamudha. Dhugaan kun seenaa Eliyaasii fi Izebel keessatti ni adda baafama; achiis seenaa Yohannis Cuuphaa fi Heroodiyas keessatti, akkasumas fannifamuu Kiristoos keessatti irra deebiʼee ni mulʼata. Islaamni saboota aarsuun mala aangoon papasii fayyadamuudha; innis isheef guutummaa addunyaa irratti warra Sanbata eegan irratti duuluuf iddoo caalmaa kenna.

Islaamni yeroo jalqabaatiif Caaffata Qulqullaa’ootti waamuun seensifamu, yeroo Ismaa’el seensifamuudha; gaheen immoo dhuma biyya lafaatti Islaamni qaba jedhamee ibsame, addunyaa guutuu sodaa waliigalaatti galchuun isaanii furmaata ta’a jedhanii yaada kamiyyuu akka fudhatan gochuu, gowwoomsaan sun akka raawwatamu kan dandeessisuudha. Gowwoomsaan sun mootummaa Gamtaa Mootummoota (mootota kudhan) fedha Waaqayyoo akka raawwataniif kakaasa; isaanis mootummaa isaanii (mootummaa torbaffaa) paaphaasummaadhaaf (bineensichaaf) kennuuf walii galu.

Gowwoonni Daariyaasiin fakkeeffamee agarsiifame, akkasumas sararoonni raajii kaan, gahee Islaamni saboota dheekkamsiisuu dabalata; sababii dhumaa paaphaasummaan Tokkummaa Mootummootaatiin itti barbadaaʼu of keessaa qaba; akkasumas waan kana qixa guddaadhaan barbaachisuun, haala iccitii mootummaa saddeettaffaa sana marsan adda baasa; jechuunis mootummaa torban keessaa taʼee Baabilon ammayyaa mataa taʼee dhaabame sana.

Daaniʼel boolla leencaa keessa jiru bakka bu’umsa raajii baayʼee walxaxaa dha; garuu hubannaan isaa kan argamu mala “sarara irra sararaan” jedhu hojii irra oolfamuun qofa dha.

ଆସନ୍ତା ପ୍ରବନ୍ଧରେ ଆମେ ଦାନିୟେଲ ପୁସ୍ତକର ଷଷ୍ଠ ଅଧ୍ୟାୟକୁ ଅଗ୍ରସର କରିବୁ।

> “Yommuu nu akka sabaatti kitaabni kun nuuf maal akka taʼe hubannutti, gidduu keenya keessatti haaromsi guddaan ni mulʼata.” Testimonies to Ministers, 113.

Back to Articles