Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkoofsa Tokko-Dhibba Saddeet

Mul’isa Mallattoo Raajii Ifa Baasuu: Xiinxala Guutuu Waa’ee Malakattoota Torban Mul’ata Keessatti Argamanii

Author

Jeff Pippenger

Published

February 29, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Wiliyaam Miilar kitaaba Mul’ataa keessatti waldoota torban, chaappawwan torban, fi malakatawwan torban irratti ifa guddaa argate. Inni mallattoolee raajii sanaa humnoota lama diigsisaa ta’an—waaqeffannaa mootummaa fiigaa booddee paaphaasummaa—jedhaman keessatti sirnaan kaa’e. Inni amala raajii mallattoolee sanaa hunda hin argine; ta’us, wanta inni arge seenaa keessaa fi seenaa alaa waldaa Waaqayyoo kan yeroo ergamootaa irraa jalqabee hamma xumura addunyaatti jiruuf hubannoo bu’uuraa hundeesse. Seenaa keessaa waldootaan bakka buufame, seenaa alaa waldootaas chaappawwanin bakka buufame. Inni malakatawwan murtii Waaqayyoo Roomaa irratti raawwatamu agarsiiftuu akka ta’an arge; innis murtii Waaqayyoo Roomaa irratti xumura addunyaatti raawwatamu fakkeenyaan agarsiisa ture; garuu inni xumura addunyaatti Roomaan walitti dhufeenya sadiin ijaaramte ta’uu hin argine.

Kitaabni Uuriyaa Smitiin barreeffamte, kan maqaan ishee *Daniel and Revelation* jedhu, yaadota dogoggoraa tokko tokko of keessaa qaba; taʼus, Obboleettiin Waayit akka, “harka gargaarsaa Waaqayyoo” taʼetti ishee ibsite. Isheen kitaabni kun *The Great Controversy*, *Patriarchs and Prophets*, fi *The Desire of Ages* wajjin facaafamuu akka qabu ibsite. Deeggarsi cimaa isheen kennite kun, kitaabni sun kitaabota ishee wajjin sadarkaa kaka’umsa wal fakkaataa irratti akka ture hin agarsiisu; garuu kitaabni sun “barsiisa guddaa” akka of keessaa qabu, akkasumas “luboota gatii guddaa qaban hedduu gara beekumsa dhugaatti fiduuf” itti gaafatamaa akka ture agarsiisa.

Kitaabichi loojikii raaga raajii Millerite fayyadama; innis yaad-rimeewwan raajii Waxabajjii 22, 1844 dura hin mul’anneen waliin deema. Nuyi hojii badii sadii sanaa hojiirra oolmaa dachaa sadii ibsaa deemnu keessatti, kutaa-kutaa kitaabicha keessaa wabii ni goona.

Miller “sagalee torban” jechuun “seenaa murtiiwwan adda addaa fi ulfaatoo torba, kanneen lafa irratti yookaan mootummaa Roomaa irratti ergaman” jedhee ibse. Sagaleewwan afran jalqabaa murtiiwwan Roomaa pagaanummaa irratti fidaman ni bakka bu’u; sagaleewwan shanaffaa fi ja’affaan immoo murtiiwwan Waaqayyoo kan Roomaa paaphaasummaa irratti fidaman turan; garuu Miller sagaleen torbaffaan murtii Waaqayyoo kan Roomaa Ammayyaa irratti ta’e akka bakka bu’u hin hubanne ture. Waa’ee mallattoolee torbaa fi sagalee torbaa Mul’ata keessatti ibsaa, Uriah Smith akkana jechuun barreesse:

> “Barreeffama fudhatee Wangeelli yeroo sanauma chaappawwan banuu jalqaba; xiyyeeffannoon ergamaa sanaas haalota chaappaawwan keessaa tokkoon tokkoon isaanii jala raawwatamanitti ni waamama. Lakkoofsi torba jedhu guutummaa fi mudaa-hin-qabne ta’uu isaa keessatti Caaffata Qulqullaa’oo keessatti duraan iyyuu hubatameera. Kanaafuu chaappawwan torban kun guutummaa gosa taateewwan murtaa’oo tokkoo kan hammatanidha; akka ta’eetti yeroo Constantine ga’utti gad dheerachuu danda’u; akkasumas malbulchiinsonni torban immoo yeroo sana irraa eegalee itti fufan jechuun sirrii ta’uu hin danda’u. Malbulchiinsonni taateewwan walgitanii yeroo tokkotti raawwataman kan chaappawwanii wajjin wal-faana ta’an garuu amala guutummaatti adda ta’e qaban agarsiisu. Malbulchiinsonni mallattoo waraanaati; kanaaf malbulchiinsonni jeequmsa siyaasaa guguddaa bara mootummaa wangeelaa keessatti saboota gidduutti ta’u agarsiisu. Chaappawwan garuu taateewwan amala amantii qaban agarsiisu; seenaa waldaa kiristaanaa jalqaba bara kiristaanummaatii kaasee hamma dhufaatii Kiristoositti of keessaa qabu.” Uriah Smith, Daniel and Revelation, 431.

ଏକ ତୂରୀ ଯୁଦ୍ଧ ଏବଂ ରାଜନୈତିକ କଳହର ଏକ ପ୍ରତୀକ ଅଟେ। ପ୍ରକାଶିତ ବାକ୍ୟର ଅଷ୍ଟମ ଅଧ୍ୟାୟର ଦ୍ୱିତୀୟ ପଦ ବିଷୟରେ କହି ସ୍ମିଥ କହନ୍ତି:

> “‘LAKK. 2. Ergamaan isaa dura dhaabatan san arge; isaanittis malakoota torba kennaman.’”

> “Lakkoofsi kun tartiiba haaraa fi adda taʼe taʼeewwan walitti aanan ni seensisa. Chaappaa keessatti seenaa mootummaa ayyaana wangeelaa jedhamu keessatti mana kiristaanaa qabanneerra. Xurumbaa torban amma seensifaman keessatti immoo taʼeewwan siyaasaa fi waraanaa ijoo yeroo isauma keessatti raawwatamuu qaban qabna.” Uriah Smith, Daniel and Revelation, 476.

Chaappaa torbaffaan Mul’ata boqonnaa saddeet keessaa lakkoofsota jaha jalqabaatti banama; banamuu chaappaa torbaffaatiin duubbee irratti immoo ergamoonni torba, malakata torba qaban, afuufuuf qophaa’u.

> Inni inni chaappaa torbaffaa bane yeroo inni hiiketti, samii keessatti gara sa’aatii walakkaatti cal’inni ta’e. Ergasiis ani ergamoota torban warra fuula Waaqayyoo dura dhaabatan arge; isaaniifis malakata torban kennaman. Ergamaan biraas dhufee iddoo aarsaa sana bira dhaabate; inni mi’a ixaana warqee qaba ture; akka inni kadhannaa qulqulloota hundumaa wajjin iddoo aarsaa warqee isa teessoo mootummaa sana dura jiru irratti dhiyeessuuf, ixaanni baay’een isatti kenname. Aarri ixaana sanaas, inni kadhannaa qulqullootaa wajjin ture, harka ergamichaa keessaa fuula Waaqayyoo duratti ol ba’e. Ergamaan sunis mi’a ixaanaa sana fuudhee ibidda iddoo aarsaatii guutee gara lafaatti darbate; sagaleewwan, qaqawweessitoonni, balaqqeessi, fi kirkirri lafaas ta’an. Ergamonni torban warri malakata torban qabanis afuufuuf of qopheessan. Mul’ata Yohaannis 8:1–6.

Mallattoon raajii kan duraan barruulee keessatti adda baasaa turre tokko jira; taʼus hanga ammaatti ifatti taʼee mulʼata raajii addaa isaa hin ilaalle. Mallattoon sunis, mallattooleen seenaa raajii keessatti tartiiba waymarkii tokko bakka buʼan, hundumtuu xumura seenaa isa bakka buʼan keessatti walitti qabamuudha. Dhaloota afurii Adveentizimii Laaʼodiiqeyaa, kan jibbinsa afurii Hisqiʼel boqonnaa saddeet keessatti bakka buufame, waymarkoota adda taʼan akka mallatteessan nuti agarsiifneerra; garuu isaan keessaa tokkoon tokkoon isaanii, akka qormaataatti, seenaa chaappaa warra dhibba afurtamii afur kuma tokkoo keessatti irra deebiʼu. Mallattoon addaa kun xurumbaa torban keessattis ni argama; isaan murtiiwwan addaa Roomaa waaqeffannaa tolfamaa, Roomaa paappaasummaa, fi Roomaa ammayyaa irratti akka bakka buʼan iyyuu, murtiin raawwachiisummaa Roomaa ammayyaa irratti seera Dilbataa dhufu dhihootti jalqabu yeroo, hundumtuu ammas walitti dhufu.

Malakata torban sunni torbaatni yeroo darbanitti guutaman kan mataa isaanii qabu; haa taʼu malee Obboleettii Waayit ergamoota torban malakata torba qaban, Mulʼata boqonnaa saddeet keessatti, seenaa seera Dilbataa yeroo dhiʼoo dhufu keessatti illee ni kaaʼti.

> “‘Inni chaapphaa shanaffaa yommuu banu, lubbuu warra dubbii Waaqayyootiifii dhugaa ba’umsa isaanii qabataniif ajjeefamanii iddoo aarsaa jala jiran nan arge; isaanis sagalee guddaadhaan, “Yaa Gooftaa, Qulqulluu fi Dhugaa, ati hamma yoomiitti warra lafa irra jiraatan irratti dhiiga keenyaaf murtii kennitee haaloo hin baafattu?” jedhanii iyyan. Uffanni adii tokkoon tokkoo isaaniitiif kennames [qulluu fi qulqullina qaban jechuun isaanii labsame]; innis isaanitti himame, akka isaanii akkuma ajjeefamanitti, hojjettoonni isaanii warri isaanii wajjin hojjetanii fi obboloonni isaanii kanneen ajjeefamuu qaban guutamanitti, yeroo xinnoof ammas boqotan’ [Mul’ata 6:9–11]. As keessatti, mul’anni Yohaannisitti dhiyaate kun waan yeroo sana dhugumaan jiru miti; garuu waan yeroo dhufu keessatti ta’u tureedha.

> “Mul’ata 8:1–4 keessaa caqasame.” Manuscript Releases, jildii 20, 197.

Keewwata darbe keessatti Obboleettii White marii fi guutamuu chaappaa shanaffaa sana boqonnaa saddeet keessatti yeroo ergamoonni torban afuufuuf jedhu irratti raawwata; garuu isheen bifa fakkeenya sanauma seenaa sagaleewwan lama Mul’ata boqonnaa kudha saddeet keessattis ni kaaʼti.

> “Yeroo chaappaan shanaffaan banametti, Yohaannis Mul’isa argitichi mul’ataan warra dubbii Waaqayyoo fi dhugaa-baatummaa Yesuus Kiristoosiif ajjeefaman garee isaanii iddoo aarsaa jala arge. Kana booddee mul’ata keessatti haalli Mul’ata boqonnaa kudha-saddeettaffaa keessatti ibsame ni dhufe; yeroo sanatti warri amanamoo fi dhugaa ta’an keessaa Baabilon keessaa waamaman. [Mul’ata 18:1–5, caqasame.]” Manuscript Releases, volume 20, 14.

Torban keessaa torban kun seenaa Roomaa warra waaqeffannaa sobaa, papummaa fi Roomaa ammayyaa keessatti murtii Waaqayyoo bakka bu’u; garuu isaanis seenaa Fulbaana 11, 2001, fi sagalee lammaffaa seera Dilbata yeroo dhihootti dhufu keessatti bakka bu’anii mul’atu. Erga kutaa Mul’ata boqonnaa saddeet keessaa lakkoofsota jahaa jalqabaa irratti ibsa kenneen booddee, Uriyaah Smiiz guutamuu seenaa torban keessaa afran jalqabaa dhiheessuu jalqaba.

> “Torban durba torbanfaa asitti deebiʼamee kaafameera; innis hafe hundumaa boqonnaa kanaa fi guutummaa boqonnaa 9 ni qabaata. Ergamoonni torban afuufuu isaanii qopheeffatu. Afuufuun isaanii raajii Daaniʼel 2 fi 7tti akka guutuu taʼetti seena; innis mootummaa Roomaa durii kutaa kurnan isaatti bittinnaaʼuu irraa jalqaba; kanneen keessaa, torban afuuraa afran jalqabaa keessatti, ibsi isaanii nuuf kennameera.” Uriah Smith, Daniel and Revelation, 477.

Simiiz inni afur duraa jalqabaa akka murtii Waaqayyoo Roomaa warra waaqeffannaa sobaa hordofan irratti dhufan ta’an ibsa. Inni lakkoofsa torba caqasuudhaan amala raajii duraa jalqabaa ibsa, achiis guutamuu isaa seena qabeessa ta’e adda baasa.

> “ᱯᱟᱹᱦᱤᱞ ᱦᱟᱹᱨᱰᱟᱢ ᱟᱨ ᱵᱷᱟᱨᱤ ᱵᱤᱪᱟᱹᱨ, ᱡᱮᱫ ᱯᱟᱪᱷᱤᱢ ᱨᱳᱢ ᱨᱮ ᱚᱱᱟ ᱱᱤᱡᱮᱨ ᱚᱛᱚᱭ ᱥᱮᱱᱚᱜ ᱞᱮᱠᱟᱛᱮ ᱚᱛᱱᱟᱜ ᱠᱟᱱᱟ, ᱚᱱᱟ ᱫᱚ ᱜᱚᱛᱷ ᱠᱚ ᱥᱟᱶ ᱟᱞᱟᱨᱤᱠ ᱨᱮᱱ ᱱᱮᱛᱨᱤᱛᱚ ᱨᱮ ᱦᱚᱲ ᱦᱩᱞ ᱛᱟᱦᱮᱱᱟ, ᱡᱤᱱᱤ ᱯᱚᱨᱚᱵᱚᱨᱛᱤ ᱟᱠᱨᱟᱢᱚᱱ ᱞᱟᱹᱜᱤᱫ ᱦᱚᱨ ᱡᱷᱤᱡ ᱮᱫᱟ. ᱨᱳᱢ ᱨᱮᱱ ᱥᱟᱢᱨᱟᱴ ᱛᱷᱤᱭᱳᱰᱳᱥᱤᱭᱩᱥ ᱨᱮᱱ ᱜᱩᱡᱩᱜ ᱡᱟᱱᱩᱭᱟᱨᱤ, 395 ᱨᱮ ᱦᱚᱭ ᱮᱱᱟ, ᱟᱨ ᱥᱮᱛᱟᱜ ᱢᱟᱫᱷᱮ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱥᱮᱱᱚᱜ ᱟᱜᱮ, ᱟᱞᱟᱨᱤᱠ ᱨᱮᱱ ᱱᱮᱛᱨᱤᱛᱚ ᱨᱮ ᱜᱚᱛᱷ ᱠᱚ ᱥᱟᱢᱨᱟᱡᱽᱭ ᱵᱤᱨᱩᱫᱷᱨᱮ ᱟᱥᱛᱨ ᱫᱷᱟᱨᱚᱱ ᱮᱱᱟ।”

> “Weerariin jalqabaa kan Alarik jala gaggeeffame Traasii, Maqedooniyaa, Attikaa fi Peloponneesus mancaase; garuu magaalaa Roomaa hin geenye. Weerara isaa lammaffaatti garuu, hooggantichi Goothii gaarran Alp fi Apenniin ce’ee dura dallaa ‘magaalaa bara baraa’ sanaa dura mul’ate; isheenis yeroo gabaabaa keessatti dheekkamsa saba barbaraaaf boojuu taatee kufte.

> “Afuurriin xurumbaa isa jalqabaa iddoo isaa xumura jaarraa afraffaatti fi itti aansuudhaan qaba; innis weeraroota mancaasoo mootummaa Roomaa irratti Gootoota jalatti raawwataman kana agarsiisa.” Uriah Smith, Daniel and Revelation, 478.

ⵙⵎⵉⵜⵀ ⵉⵙⵙⴽⵜⵉ ⴰⵍⴰⵔⵉⴽ ⴷ ⴰⵎⵣⴳⵓⵏ ⵏ ⵓⵣⵣⵉⴳ ⵏ ⵕⴱⴱⵉ ⵅⴼ ⵕⵓⵎⴰ ⵜⴰⵎⵔⴽⴰⵏⵜ, ⵍⵍⵉ ⵜⴻⵜⵜⵓⵙⴰⵏⵉⵜ ⵙ ⵓⴱⵟⵟⵓ ⴰⵎⵣⵡⴰⵔⵓ. ⴽⵓⵍ ⵢⴰⵏ ⵙⴳ ⵉⴱⵟⵟⵓⵜⵏ ⵉⵍⴰ ⴰⵎⵙⴰⵍⵉ ⴰⵎⴰⵣⵔⴰⵢ ⵉ ⵜⵜ-ⵉⵙⵎⴰⵍⴰⵏ, ⴰⵍⴰⵔⵉⴽ ⵉⵙⵎⴰⵍⴰ ⴰⵙⵉⵡⴹ ⵏ ⵓⴱⵟⵟⵓ ⴰⵎⵣⵡⴰⵔⵓ ⵙⴳ ⵜⴰⴳⴰⵔⴰ ⵏ ⵜⴰⵙⵓⵜ ⵜⵉⵙ ⴽⴽⵓⵥⵜ. ⵎⵉⵍⵍⴻⵔ ⵓⵔ ⵉⵥⵍⵉ ⴰⴷ ⵉⵥⵕ ⵎⴰⵙ ⴰⵢⴰ ⵏ ⵓⴱⵟⵟⵓ ⵉⵡⵉ-ⴷ ⵅⴼ ⵕⵓⵎⴰ ⵙⴱⴰⴱ ⵏ ⵓⵙⵙⴱⵉⴷⴷ ⵏ ⵡⴰⵙⵙ ⵏ ⵓⵙⵙⴰⵏ, ⵎⴰⵙⴷ ⵎⵉⵍⵍⴻⵔ ⵏⵜⵜⴰ ⴷ ⴰⵎⵃⴹⴰⵕ ⵏ ⵡⴰⵙⵙ ⵏ ⵓⵙⵙⴰⵏ. ⵙⵎⵉⵜⵀ ⵉⵣⵔⵉ ⵓⵍⴰ ⵏⵜⵜⴰ ⵅⴼ ⵓⵙⵍⵍⵉⵖ ⴰⴷ, ⵎⴰⵛⴰ ⵙⵎⵉⵜⵀ ⵉⵙⵙⵏ ⵎⴰⵙ ⴰⵣⵔⴼ ⴰⵎⵣⵡⴰⵔⵓ ⵏ ⵡⴰⵙⵙ ⵏ ⵓⵙⵙⴰⵏ ⵍⵍⵉ ⵉⵜⵜⵓⵙⴱⴻⴷⴷⴰⵏ ⵉⵜⵜⵓⵙⵙⴽⵔ ⵙⴳ ⴽⵓⵏⵙⵜⴰⵏⵜⵉⵏ ⴳ ⵓⵙⴳⴰⵙ 321. ⴰⵍⵓⴳⵏ ⴰⵏⴱⵉⴷⴰⵏ ⵍⵍⵉ ⵉⵇⵇⵏⵏ ⵙ ⵓⵙⵙⴱⵉⴷⴷ ⵏ ⵡⴰⵙⵙ ⵏ ⵓⵙⵙⴰⵏ ⵉⵇⵇⵉⵎ ⴷⴰⵉⵎ ⵏⵜⵜⴰⵏⵉ, ⵎⴰⵙⴷ ⵕⴱⴱⵉ ⵓⵔ ⵉⵜⵜⴱⴷⴷⴰⵍ ⵎⵏⵉⴷ, ⴷ ⴰⵍⵓⴳⵏ ⴰⴷ ⴷ ⵎⴰⵙ “ⴰⵔ ⵜⴻⵜⵜⵍⵍⵉ ⵜⵓⵔⵔⴰ ⵜⴰⵎⵓⵔⴰⵏⵜ ⵙⴳ ⵜⵓⵅⵕⵉⵔⵜ ⵜⴰⵎⵓⵔⴰⵏⵜ”. ⴰⵍⴰⵔⵉⴽ ⵉⵙⵎⴰⵍⴰ ⵜⴰⵎⴰⵣⵉⵔⵜ ⵏ ⵜⵓⵅⵕⵉⵔⵜ ⵜⴰⵎⵓⵔⴰⵏⵜ, ⵍⵍⵉ ⵉⴱⴷⴰⵏ ⵙⴳ ⵢⵉⵍⵍⴰ ⵓⵙⵙⴰⵏ ⵉⴳ ⴽⵓⵏⵙⵜⴰⵏⵜⵉⵏ ⵉⵙⵙⵓⴼⵖ ⴰⵣⵔⴼ ⴰⵎⵣⵡⴰⵔⵓ ⵏ ⵡⴰⵙⵙ ⵏ ⵓⵙⵙⴰⵏ.

Smiitiin itti fufee lakkoofsa saddeettaffaa, isa malakata lammaffaa ibsu, caqasee booda ibsa isaa itti fufe:

> “Bara mootummaa Roomaa, erga Qonstantiin booda, bakka sadiitti qoodame; kanaafis ibsi yeroo baayʼee mulʼatu, ‘kutaa sadaffaa namootaa,’ fi kkf, kutaa mootummaa keessaa isa adabbii jala ture agarsiisuudhaaf jedhu. Qoodamuun mootummaa Roomaa kunis yeroo duʼa Qonstantiinitti, ilmaan isaa sadan, Qonstantius, Qonstantiin II, fi Qonstaans gidduutti raawwatame. Qonstantius Bahaa qabatee ture, iddoo jireenya isaatis Qonstantinoophal, magaalaa guddoo mootummaa sanaa, taasifate. Qonstantiin inni Lammaffaan Britaaniya, Gaalii, fi Ispaan qabatee ture. Qonstaans Illyricum, Afriikaa, fi Xaaliyaan qabatee ture. (Seenaa Waldaa Kiristaanaa Sabine, fuula 155 ilaali.) Dhugaa seenaa beekamaa kana irratti, Elliott, akkuma Albert Barnes keessatti caqasameetti, yaada isaa irratti Mul. 12:4 irratti, akkana jedha: ‘Yeroo lama, yoo xiqqaate, mootummaa Roomaan gara kutaa lamaatti, jechuunis Bahaa fi Dhihaatti, haala dhaabbataadhaan qoodamuu isaa dura, mootummaa sana keessatti qoodamuun bakka sadiitti raawwatame ture. Isa jalqabaa bara Gooftaa 311 keessa taʼe; yeroo sanas Qonstantiin, Licinius, fi Maximin gidduutti qoodame; inni kaan immoo, bara Gooftaa 337 keessa, yeroo duʼa Qonstantiinitti, Qonstaans fi Qonstantius gidduutti taʼe.’” Uriah Smith, Daniel and Revelation, 480.

Taatee seenaa Roomaan kutaa sadiitti qoodamuu, akkasumas kutaa lama taʼuu isa seenessitoonni Smith wabeeffatu keessatti eeran, wantoota Roomaa kanneen waliigaltee sadarkaa sadiin ijaarame kan Roomaa Ammayyaa adda baasanidha; innis ijaarsa kutaa lamaatti qoodame tokko taʼee, walitti dhufeenya mootummaa amantii fi mootummaa biyyaalessaa bakka buʼa. Smith yeroo itti fufu immoo, fakkeenya seenaa keessaa kan xurumbaan lammaffaa wajjin walqabatu ni adda baasa.

> “Seenaan seenaa sagalee malakata lammaffaatiin ibsamu, ifatti weeraraa fi injifannoo Afrikaa, achii booddee immoo Xaaliyaanii, Genseeriik inni sodaachisaaniin taasifametti kan ilaallatu dha. Injifannoowwan isaa irra caalaatti kan galaanaa turan; mo’ichi isaas “akka gaara guddaa ibiddaan boba’ee galaanatti darbameetti” ture. Suuraan kam iyyuu walitti bu’iinsa humnoota galaanaa, akkasumas barbadaa’uu waliigalaa waraanaa qarqara galaanaa irratti ga’u, kana caalaa yookaan wal qixa ta’een ni ibsa? Malakata kana yeroo hiiknu, taateewwan addunyaa daldalaa irratti dhiibbaa addaa qabaatan tokko tokko barbaaduu qabna. Mallattoon itti fayyadame sun uumamaan sochii fi jeequmsa akka eegnu nu geessa. Waraanni hamaan galaanaa qofa raajicha raawwachuu danda’a. Yoo sagaleen malakattota afran jalqabaa taateewwan gurguddoo afur mootummaa Roomaa kufuutti gumaachan kan ilaallatu ta’e, malakanni jalqabaa immoo miidhaa Gootoonni Alaarikiin durfaman geessisan kan agarsiisu ta’e, as keessatti immoo tarkaanfii weeraraa itti aanu, humna Roomaa raasee kufaatii isheetti geesse sana akka uumamaan ilaallu ta’a. Weerarri guddaan itti aanu kan “Genseeriik inni sodaachisaa,” hoogganaa Vaandaalotaa ta’e sanaa ture. Hojiin isaa waggoota B.K. 428–468 gidduutti raawwatame. Angafni Vaandaalaa guddaan kun teessoo ajajaa isaa Afrikaa keessatti qaba ture....”

> “Waaʼee kutaa barbaachisaa kan saamtuu galaanaa ija-jabaan kun kufaatii Roomaa keessatti taphate ilaalchisee, Obbo Gibbon jecha hiika guddaa qabu kana fayyadama: ‘Genseric, maqaa tokko kan balleessuu mootummaa Roomaa keessatti maqoota Alaric fi Attila wajjin sadarkaa walqixxee argachuu malu.’” Uriah Smith, Daniel and Revelation, 481, 484.

Simiizii seenaa barreessaa Gibbon kan mallattoolee seenaa afuufaawwan sadan jalqabaa agarsiise irraa yeroo caqasu, Genseric afuufaa lammaffaa akka taʼe ibsee, ergasii Genseric, “Alaric fi Attila wajjin sadarkaa walqixxummaa kan isaaf malu ture” jedhe. Alaric afuufaa jalqabaa dha, Genseric lammaffaa, Attila Huunis afuufaa sadaffaa ture; kun immoo lakkoofsa kudhan keessatti ibsameera. Simiizii afuufaan lammaffaan, kan Gensericiin bakka buʼame, seenaa “428–468” akka bakka buʼe akeeke. Sana booda Simiizii lakkoofsa kudhan caqasee, kan afuufaa sadaffaa adda baasu, akkasumas odeeffannoo isaa itti fufe:

> “Hiikaa fi hojii irra oolmaa kutaa kana keessatti, gara taatee guddaa sadaffaatti ni geeffamna; taateen kun mootummaa Roomaa garagalchuun mootummaa sana diige. Xurumbaa sadaffaa kanaaf guutamuu seenaa keessatti argachuuf immoo, keessaa baafata muraasaaf Yaadannoowwan Dr. Albert Barnes irraa ni fayyadamna. Akka ibsa Macaafa Qulqulluu kana irratti ibsameetti, akka ibsaan kun jedhu, ‘Mootii waraanaa yookiin goota waraanaa tokko jiraachuun isaa barbaachisaa dha; inni urjii ibiddaa ifaan boba’u fakkaachuu danda’u; adeemsi isaa haala adda ta’een baay’ee ifaa ta’u qaba; akkuma urjii boba’aa tokkootti tasuma mul’achuu qaba, achiis akkuma urjii ifni isaa bishaan keessatti dhaametti baduu qaba.’— Notes on Revelation 8.

> “Achi dursee durtiin kun afuufamu kun waraana mancaasuu fi weerara hamaan Attilaan mootummaa Roomaa irratti geggeeffame kan tuqe taʼuun duraan dursee kaaʼameera; innis uummata Huns hedduu isaa dura hiriirfatee kana raawwate....”

> “Maqaan urjii sanaas ‘Bitaaraa’ jedhama [bu’aa hadhaa’aa agarsiisu].” Dubbiileen kun—akka mallattoon qubeen hiika keenya keessatti illee agarsiisutti, caalaatti lakkoofsa duraa wajjin walitti hidhata cimaa qabu—ammaaf yeroo muraasaaf amala Atilaatti nu deebisu; dhiphina inni fidaa isaa yookaan meeshaa isaa ta’e sana, akkasumas sodaa maqaan isaa kakaase yaadachiisu.

> “‘Balleeffannaa fi haquu guutuu,’ jechuun jechoota balaa inni geessise sana caalaatti ibsanidha.” Innis ofiin, “‘Alangee Waaqayyoo’” jedhee of waama ture. Uriah Smith, Daniel and Revelation, 484, 487.

Seenaa malakata sadaffaatiin bakka buufame kan Atila Huunichaa, waggaa 441 irraa eegalee hamma du’a isaa kan waggaa 453 tti ture. Sana booda Smiit lakkoofsa kudha lamaffaa caqasa; innis malakata afraffaa dhiheessa, mootummaa hamaa Odoaacer jedhamus ibsa; achittis fakkeenyi sadii ta’e waaqa lixaa Roomaa aduu, ji’a, fi urjootaatiin bakka buufama. Inni mallattoolee sadan kana akka mallattoolee “aduu, ji’aa, fi urjootaa—inni shakkisiisaan asitti mallattoolee ta’anii itti fayyadamanidha—ifatti ifaawwan guguddoo mootummaa Roomaa, jechuunis mootota isaanii, miseensota senetii, fi qunsulota isaanii agarsiisu” jedhee adda baasa. Bishoop Niwuton akkana jedha: “Mootiin dhumaa Roomaa Lixaa Roomulos ture; innis tuffiidhaan Augustulus, jechuunis ‘Augustus xiqqaa’ jedhamee waamame. Roomaan Lixaa bara Gooftaa 476 kufte. Haa ta’u malee, aduun Roomaa yoo dhaamtes, ifaawwan ishee gadi aanaan yeroo senetiin fi qunsulonni itti fufan keessa laafinaan ifaa turan. Garuu boodarra, erga dhaabbilee mootummaa keessatti kasaaraa fi jijjiiramni carraa mootummaa hedduun gaheen, dhumarratti, bara Gooftaa 566, bifa mootummaa durii hundinuu garagalfame; Roomaan ofiis bifa duraan ishee addunyaa irratti mootittii taatee turte irraa gara dukedoma hiyyeessa Exarkii Raavennaa gibiraaf bitamuutti gadi buufamte.” Uriah Smith, Daniel and Revelation, 487.

Asitti ragaa Romaa qoodinsa sadii qabuuf dhugaa-baatuu biraa argina; kunis walitti hidhamiinsa sadii qabdu kan Roomaa ammayyaa duraan agarsiisa. Roomaa bahaa fi mootii Qonstantiinosiin qoodinsi sadii kun ilmaan isaa sadaniin bakka buufame; Roomaa dhihaa irratti garuu, bifa mootummaa isaanii isa sadiitiin bakka buufame. Sana booda Smith aduun, jiini, fi urjiileen tartiiba addaa Roomaan dhihaa itti gadi buufamte akka agarsiisan ibsa. Achiis seenaa isaa seensaan armaan gadii kan malakatawwan sadan dhumaa dhiyeessu keessatti xumura.

> “Balaa warri barbarii kun yeroo jalqabaatti mootummaa irratti fidan hammam sodaachisaa ta’an iyyuu, balaawwan isaanitti aananii dhufan wajjin yeroo madaalamu salphaa turan. Isaanis akkuma rooba jabaa yeroo dhihootti biyya Roomaa irratti bu’u sana dura, dursee copha xixinnaa roobaa bu’an turan. Malakatawwan sadan hafan immoo akkuma lakkoofsa aayata itti aanan keessatti ibsameetti, duumessa wayyoo jalatti haguugamanii jiru.”

> “‘LAKK. 13. Anis nan ilaale, ergasii ergamaa tokko samii gidduu balaliʼaa jiru argee, sagalee guddaadhaan akkana jedhu dhagaʼe: Yaa badii, yaa badii, yaa badii, warra lafa irra jiraataniif, sababii sagaleewwan xurumbaa ergamoota sadan kaan irraa kanneen amma iyyuu afuufamuuf jiranitiin.’

> “ᱱᱚᱶᱟ ᱫᱩᱛ ᱥᱟᱛ ᱛᱩᱨᱤ ᱫᱩᱛᱠᱚ ᱨᱮᱱ ᱥᱨᱮᱬᱤ ᱨᱮᱱ ᱢᱤᱫ ᱱᱚᱭ, ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ ᱥᱩᱢᱩᱝ ᱱᱚᱸᱰᱮ ᱢᱤᱫ ᱫᱩᱛ, ᱚᱠᱚᱭ ᱚᱰᱚᱠᱟᱭ ᱡᱮ ᱛᱤᱱ ᱨᱮᱱ ᱟᱹᱨᱤ ᱛᱷᱟᱠᱟᱱ ᱛᱩᱨᱤᱠᱚ ᱦᱟᱭ-ᱦᱚᱭ ᱛᱩᱨᱤ ᱠᱚ ᱠᱟᱱᱟ, ᱠᱟᱨᱚᱱ ᱩᱱᱠᱩ ᱟᱵᱟᱡ ᱥᱟᱦᱟᱨᱟᱣ ᱛᱟᱞᱟᱛᱮ ᱡᱟᱦᱟᱸᱭ ᱟᱹᱰᱤ ᱵᱷᱤᱥᱚᱬ ᱜᱷᱚᱴᱚᱱᱟᱠᱚ ᱜᱷᱚᱴᱚᱜᱼᱟ। ᱚᱱᱟᱛᱮ ᱮᱛᱛᱮ ᱫᱷᱟᱣ, ᱟᱨᱵᱟ ᱢᱚᱬᱮ ᱛᱩᱨᱤ, ᱯᱟᱹᱦᱤᱞ ᱦᱟᱭ-ᱦᱚᱭ; ᱛᱩᱨᱩᱭ ᱛᱩᱨᱤ, ᱫᱚᱥᱟᱨ ᱦᱟᱭ-ᱦᱚᱭ; ᱟᱨ ᱥᱟᱛᱟᱢ, ᱥᱟᱛ ᱛᱩᱨᱤ ᱨᱮᱱ ᱱᱚᱶᱟ ᱥᱨᱮᱬᱤ ᱨᱮ ᱢᱩᱪᱟᱹᱫ ᱛᱩᱨᱤ, ᱛᱮᱥᱟᱨ ᱦᱟᱭ-ᱦᱚᱭ ᱠᱟᱱᱟ।” Uriah Smith, Daniel and Revelation, 493.

Barreeffama itti aanu keessatti badiiwwan malakata sadii sanaa wajjin itti fufna.

> “Badiisa mootummaa Roomaa, yeroo kufaatii isheetti, hanga isa isaanii isa dhumaaatti dubbatamee ture; hamma Roomaan mootii, qunsulaa, yookaan seenaata hin qabneetti. ‘Jala Exarkoota Raavennaa keessatti, Roomaan sadarkaa lammaffaatti gad buufamte.’ Kutaan sadaffaan aduu rukutame, kutaan sadaffaan ji’as, kutaan sadaffaan urjiiwwaniis. Sanyiinsi Qeesaarotaa mootota dhihaa wajjin hin badne. Roomaan, kufaatii ishii dura, aangoo mootummaa keessaa qooda tokko qofa qabattee turte. Qonstantiinooppoolis mootummaa addunyaa sana ishee wajjin qooddate. Gootoonnis taʼan Vaandaalonni magaalaa mootummaa sana isa amma illee mootummaa taʼe irratti hin mootummaaʼan; mootichi ishee, ergama teessoo mootummaa Qonstantiinus yeroo jalqabaaf geeddaree booddee, yeroo baayʼee mootii Roomaa akka nama isaatiin muudameetti fi bakka-buʼaa isaatti qaba ture. Carraan Qonstantiinooppoolis garuu bara biraatiif kuufamee ture, malakata biraatiin immoo labsame. Aduu, jiʼaa, fi urjiiwwan keessaa, amma iyyuu kutaan sadaffaan qofa rukutamee ture.”

> “Jechoonni xumuraa afraffaa inni xumuraa deebisanii dhaabamuu Impaayera Dhihaa gara fuulduraatti akka ta’u agarsiisu: ‘Guyyaan isa keessaa harka sadaffaaf hin ibsine, halkanis akkasuma.’ Aangoo mootummaa ilaalchisee, Roomaan Raavennaaf bulaa taate; Xaaliyaanis impaayera Bahaa jala kutaa biyyaa mo’atamee ta’e. Garuu, akka raajiiwwan biroo wajjin caalaatti walqabatutti, eegumsi waaqeffannaa fakkiiwwanii jalqaba humnoota hafuuraa fi yeroo keessaa kan phaaphaasii fi kan mootichaa walitti bu’iinsa cimaatti fide; akkasumas, waldoota amantii irratti aangoo hundumaa phaaphaasiif kennuudhaan, Yustiniyaanos olaantummaa phaaphaasummaa guddisuuf harka gargaarsaa isaa kenne; olaantummaan sunis booddee aangoo mootota uumu fudhate. Bara Gooftaa keenyaatti 800, phaaphaasiin Karloomaagn irratti maqaa ‘Impaayera Roomaanotaa’ jedhu kenne.” —Keith. Maqaan sunis deebi’amee mootii Faransaayii irraa gara mootii Jarmaniiitti darbe. Impaayerara Fraansis Lammaffaatiin immoo yaad-rimeen sobaa sun illee dhuma irratti guutummaatti bara baraan kan dhiifame Hagayya 6, 1806.” A. T. Jones, The Great Nations of Today, 54.

Back to Articles