Article

# Kitaaba Daaniʼel - Lakkofsa Saddeetii Sadii

Dhaloota Afur kan Aadveentizimii Laa’oodiikee: Jibbinsa Hamaa Itti Fufe Hiikuu

Author

Jeff Pippenger

Published

February 16, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

Hisqi’el boqonnaan saddeet, jibbinsa gurguddaa afur wal irraa dabalaa deeman kan dhaloota afurii Adventizimii Laa’odiiqeyaa bakka bu’an ni dhiheessa. Fincilli bara 1863, akkuma yeroo Waaqayyo gabateewwan lama Seera Abboommii Kurnan Museetti kennuuf jirutti Aaroon jibba fakkeessaa jabina hinaaffaa, jechuunis jabina warqee isaa, tolche sana, bifa sobaa gabateewwan lama Habaaquuqii uume. Yeroo Adventizimiin Laa’odiiqeyaa dhugaa hundee hojii irraa kaasuu jalqabde, akkuma abjuu William Miller keessatti bakka buufametti, hoggantoonni dhaloota jalqabaa aangoo Macaafa Qulqulluu, achiis Hafuura Raajii diduu jalqaban. Fincilli sun sadarkaa tokkootti guddatee, hafuurotaummaa (paante’izimii) Kellogg seenaa isaanii keessatti yeroo muraasa bara 1888 dura dhufe.

Bara fincila bara 1888tti, hafuura xuraa’uun kutaalee fakkeenyaa Hisqiʼeel keessatti bakka buʼame sadarkaa ergamoonni Minneapolis, raajittiin, akkasumas Hafuurri Qulqulluun illee itti didaman gaʼe.

> “Nuyi mu muuxannoo keenya keessatti akka argineetti, yeroo Gooftaan balbala mana qulqullummaa banu irraa gara saba Isaatti balaqqeessa ifaa ergu, Seexanni sammuu namoota hedduu ni kakaasa. Garuu dhumni amma iyyuu hin geenye. Warri ificha morman, akkasumas warra Waaqayyo karaa ifa itti dabarsu godhe gadi dhiiban ni jiraatu. Wantoonni hafuuraa karaa hafuuraatiin hin hubataman. Eegdonni adeemsa bantiinsa qophii kennamaa Waaqayyoo wajjin tarkaanfii wal hin qabsiifne, ergaafi ergamtoonni dhugumaan samii irraa ergame immoo tuffatamaniiru.

> “Namoonni walga’ii kana keessaa baʼan dhugaa beeku ofiin jedhan ni taʼu; garuu uffata mootummaa isaanii irratti walitti qabachaa jiru, isa loomii samii keessatti hin hodhamne dha. Hafuuri isaan asitti fudhatan isaanii wajjin ni baʼa. Ani gara fuuldura hojii keenyaa nan holladha. Warri bakka kana keessatti ragaa Waaqayyo kenneef hin jilbeenfanne obboloota isaanii Waaqayyo itti fayyadamaa jiru irratti ni lolu. Yeroo carraan isaanitti dhufu, lolicha gosa isaanii kana, isa hanga ammaatti irratti hirmaachaa turan sana, itti fufanii fuulduratti geessuuf, baayʼee rakkisaa ni godhu. Namoonni kun akka Hafuura Qulqulluu Waaqayyoo irratti lolaa turanitti amansiifamuu dandaʼan. Namoonni tokko tokko ni amanu; warri kaan garuu hafuura ofii isaanii cimsee qabatu. Isaan ofitti hin duʼan; Gooftaa Yesuusis garaa isaanii keessa akka seenu hin dhiisan. Isaan dhugaa fi qajeelummaa hubachuu dadhabanii hamma taʼanitti caalaatti ni gowwoomu. Isaan, hafuura biraa jala, hojii irratti bocaa Waaqayyo hin eebbifne kaaʼuuf ni barbaadu; akkasumas sammuu namootaa toʼachuudhaan amaloota Seexanaa hojitti hiikuuf ni yaalu; akkasumaanis hojii fi kaayyoo Waaqayyoo toʼachuuf ni carraaqu.”

> “Obboloonni keenya walga’ii kana irratti yoo soomanii kadhatanii, garaa isaanii Waaqayyo duratti gad of deebisanii, caalaatti tasgabbaa’anii Macaafa Qulqulluu waloon qorachuuf taa’anii ta’ee, yeroo sana Waaqayyo ulfina argateera ture. Garuu hafuuri loogii walga’ii sanaatti fidame sun karra eebba Waaqayyoo keessaa isa hundarra badhaadhaa ture cufe; warri hafuura kana qabanis hamma Waaqayyo duratti qalbii jijjiiratanii fi hamma isaanii Hafuura Qulqulluutti arraba darbuu fi hafuura biraa qabaachuuf akkamitti dhihoo turan hubannoo tokko qabaatanitti, ifa arguuf bakka mijataa keessa hin ta’an.” The 1888 Materials, 832.

Bara 1888tti, Obboleettiin White waldaa fi hojii Waaqayyoo “gara fuulduraatti ni sodaadde.” Isheen walga’iin sun namoota hooggantoota Adventizimii Laa’odiiqeyaa ta’an gidduutti waraana hafuuraa itti fufaa ta’e ni uuma jechuun argite; mormiin “the daily” jedhamus raajiiwwan ishee dhaloota sanauma irratti akka raawwataman ragaa dha. Yeroo sana waraanni namoota “ragaa Waaqayyo kenneef hin abboomamne,” kan “ergamaa fi ergamtoota mootummaa samii irraa ergame” mirkaneessuuf kenname ture, irratti geggeeffame; namoonni sunis “Hafuura Qulqulluu Waaqayyoo” irratti waraana banan. Dhaloonni lammaffaan mana maxxansaa fi sanitariyamiin ibidda murtii Waaqayyootiin guutummaatti akka gubatan ilaale.

> “Deen har’a ani mana hojii Review ibiddaan barbadaa’uu isaa ilaalchisee Elder Daniells irraa xalayaa tokko argadhe. Ani badiisa guddaa hojii kana irra ga’e yoon yaadu baay’ee gadda. Obboloonni hojii kana hogganan fi hojjettoonni mana hojii sana keessa jiran yeroo baay’ee rakkisaa kana keessa akka jiran nan beeka. Ani warra dhiphatan hundumaa wajjin dhiphadha. Garuu oduu gaddisiisaa kanaan hin dinqisiifanne; sababiin isaas mul’ata halkan keessa keessatti ergamaa tokko goraadee akka ibiddaa Battle Creek irratti diriirfamee dhaabbatee arguudhaan argeera. Yeroo tokko, guyyaa keessatti, qalamiin koo harka koo keessa utuu jiruu hubannoo nan dhabe; innis akka goraadeen arrabaa ibiddaa kun yeroo tokko kallattii tokkootti, yeroo biraa immoo kallattii biraatti garagalaa tureetti natti fakkaate. Balaa irratti balaa akka walitti aansee dhufuutti fakkaate; sababiin isaas namoonni of ol qabuu fi of ulfeessuudhaaf yaada ofii isaanii qopheessuudhaan Waaqayyo arrabsamaa ture.”

> “Har’a ganama kana keessatti, namoonni waajjira Review and Herald wajjin wal qabatan hundinuu ergaa baay’ee Waaqayyo kenne akkamitti akka tuffataniif akka arganitti, qorannaa cimaa akka godhanitti Gooftaan isaan haa geggeessu jedhee kadhannaa cimaadhaan nan dhiibame.

> Yeroo muraasa dura obboloonni waajjira Review keessaa waa’ee ijaarsa gamoo biraa kaasuuf gorsa koo na gaafatan turan. Ani yeroo sana akkan jedhe, warri gamoo biraa waajjira Review and Herald irratti dabaluuf deggersa qaban yoo fuuldurri isaanii dura diriirfamee jiraatee, yoo wanti Battle Creek keessatti ta’u arguu danda’an, achitti gamoo biraa ijaaruu irratti gaaffii tokko illee hin qabaatan turan. Waaqayyo akkana jedhe: “Dubbiin koo tuffatameera; anis deebi’ee garagalcha, garagalchas.”

> “Walgahii Waliigalaa kan bara 1901tti Battle Creek keessatti adeemsifametti, Gooftaan saba Isaa fooyya’iinsaaf akka waamu isaanii ragaa isaanii kenne. Sammuun isaanii himatame, garaan isaaniis tuqame; hojii guutuun garuu hin hojjetamne. Osoo yeroo sanatti garaan jabaataan sun qalbii jijjiirrannaadhaan fuula Waaqayyoo duratti caccabee ta’ee, mul’ata humna Waaqayyoo keessaa isa guddaa ta’e keessaa tokko, kan yeroo kam iyyuu mul’ate keessaa tokko ni mul’ata ture. Garuu Waaqayyo ulfina hin arganne. Dhugaa-baatonni Hafuura Isaa irraa dhufan hin dhaga’amne. Namoonni hojiiwwan bu’uuraalee dhugaa fi qajeelummaa, kan hojii Gooftaa keessatti yeroo hundumaa eegamuu qabanitti ifatti faallaa ta’an irraa of hin baafanne.

> “Ergaan garaa Efesoonii fi gara waldaa Sardisitti ergaman sun, Isa ummata Isaaaf na barsiisuun, yeroo baayʼee naaf irra deddeebiʼamanii jiru. ‘Ergamaa waldaa Efesoonitti jiruutti akkana jedhii barreessi; Inni urjoota torban harka mirga Isaa keessatti qabuu fi ibsaa warqee torban gidduu keessa deemu akkana jedhu; Ani hojii kee, dadhabbii kee, obsa kee, akka warra hamaa taʼan baachuu hin dandeenyees nan beeka; warra ergamoota of jedhu garuu hin taanee qortee sobdoota akka taʼan argiteetta; atis baattee jirtu, obsas qabda, maqaa Kootiifis dadhabdee hojjetteetta, hin laafnes. Garuu waan ani sitti qaba tokkotu jira, jaalala kee isa jalqabaa dhiifteettaatii. Egaa, bakka ati irraa kufte yaadadhu, qalbii jijjiirradhu, hojiiwwan jalqabaa sana hojjedhu; yoo kana hin goone immoo ani dafee gara keetti nan dhufa, yoo qalbii hin jijjiirrannetti iddoo isaa irraa ibsaa kee nan kaasa.’ Mul’ata Yohannis 2:1–5.

> “‘Ergaa gara ergamaa waldaa Sardes jirtuutti barreessi; Inni Hafuuroota Waaqayyoo torban sanaa fi urjoota torban sana qabu akkana jedhu; Ani hojii kee beeka, maqaa akka jiraattu qabda, garuu duuteetta. Dammaqi; waan hafe kan duʼuuf qophaaʼe jabeessi; hojii kee hojii guutuu taʼee Waaqayyo duratti argadhe hin qabu. Kanaafis akkamitti akka fudhattee fi dhageesse yaadadhu; cimsitee qabadhu, qalbii jijjiirradhu. Egaa yoo hin dammaqin, ani akka hattuutti sitti nan dhufa; saʼaatii ani itti sitti dhufu hin beektu.’ Mul’ata 3:1–3.

> “Nu raawwatamuu akeekkachiisota kanaa argaa jirra. Caalaatti caalaatti caaffatni qulqullaa’oon akkuma kanaatti sirriitti raawwatamanii hin beekan.”

> “Namoonni ijaarsa akkaan of eeggannoon hojjetame, ibidda hin qabsiifne ijaaruu ni danda’u; garuu tuqaan harka Waaqayyoo tokko, qilleensa irraa dhufee ibidda tokko qofa, baqattummaa hundumaa ni balleessa.

> “Yoo gorsa kennaa akkan qabu gaafatameera. Ani gorsa Waaqayyo naaf kenne duraanii kaasee kenneera; qilaan ibiddaa Battle Creek irratti fannifamee ture akka hin buune ittisuuf abdiidhaan. Amma garuu wanti ani sodaadhaa ture sun dhufeera—oduun mootummaa Review and Herald gubachuu isaa. Oduun kun yeroo naa gahe, ani hin dinqisiifanne, dubbachuufis jecha tokko illee hin qabu ture. Wanti ani yeroo gara yerootti akeekkachiisa keessatti dubbadhe, warra isa dhagaʼan jabeessuu malee buʼaa hin qabu ture; amma immoo, ani jechuun kan dandaʼu qofa: baayʼee nan gadda, baayʼee baayʼee nan gadda, rukutni kun dhufuun isaa barbaachisaa taʼuu isaatiif. Ifni gahaan kennameera. Inni kun hojii irra oolee utuu taʼe, ifni dabalataa hin barbaachisu ture.” Testimonies, volume 8, 97–99.

Dhaloonni lammaffaan Adventizimii moʼannoo hin turre; guutamuu Hisqiʼeel boqonnaa saddeetiin, fincilli immoo ittuma fufee daran hammaachaa qofa deeme.

> “Waaqayyo ergaawwan barreeffamaan fi ibiddaan saba isaa akka Battle Creek keessaa baʼu akka barbaadu ibseera. Sagalee isaa akka dhageenyu Waaqayyo nu haa gargaaru. Dhaabbileen keenya gurguddoon lama Battle Creek keessatti ibiddaan yeroo barbadaaʼan, kun nuuf homaa hin hiiku moo? Isin akkana jechuun dandeessu, ‘Garuu Sanitariyamii haaraan dhukkubsattoota hedduu qaba.’ Eeyyee; garuu achi keessatti dhukkubsattoonni kumaatamaan hedduun yoo jiraatan iyyuu, kun sabni keenya Battle Creek keessatti manneen ijaarratanii achitti qubatan jedhuuf ragaa hin taʼu.”

> “Qoramni dabalaa jiru. Namoonni ifa Waaqayyo Dhugaa-baatota Hafuura isaa keessatti erge ni didu; yaada mataa isaanii fi karoora ofii isaanii filachaa jiru. Namoonni Waaqayyoodhaa of addaan baasuu isaanii itti fufuu moo? Inni yeroo ammaatti akkuma duraan mul’ise caalaa karaa caalaatti ifa ta’een gaddisa isaa mul’isuu qaba moo?” Pamphlets, SpTB06, 45.

Namoonni akka “jaalala ofii isaanii fi karoora ofii isaanii filachaa turan,” akkuma maanguddoota torbaatamii kutaa fakkeenyaa keessatti Hisqiʼeel boqonnaa saddeet keessatti bakka buʼan sana, warri, “Waaqayyo nu hin argu” jedhanitti ibsame. Gooftaan raajittii tokko kaasee hamma bara 1884tti waggaa afurtama guutuu “mulʼata ifaa” ishiif kenne. Inni kennaa kana irratti mallattoo isaa kaaʼe; inni isa kenne, magaalaa Portland jedhamtutti isa xumure, akkasumas waggaa afurtamaaf isa kenne. “Mulʼata ifaa” dhaabachuu isaa dura yeroo muraasa keessatti, maanguddoonni warri durii aangoo Macaafa Qulqulluu fi Hafuura Raajii bara 1881 fi 1882 keessatti laaffisuutti jalqaban. Ergasii “mulʼata ifaa” bara 1884tti xumurame; waggaa afur keessatti immoo fincilli Qoraah, Daatan, fi Abiiraam Yaaʼii Waliigalaa 1888 irratti irra deebiʼame.

Fincilli inni 1888, guddaa fincilaatiin dabale kan taʼe, seenaa Adventizimii Laa’odiiqeyaa keessatti Waaqaatiin kallattiin giddu-seenaan taʼe, hojii maxxansaa fi hojii fayyaa akka gubu gochuun mul’ate. Garuu murtiileen kallattiin kunneen fincila yeroo sana adeemaa ture irraa deebisuuf hin dandeenye. Bara 1919 keessatti, Konfiransiin Macaafa Qulqulluu tokko gaggeeffame; achittis finciltoota ijoo dhaloota lammaffaa keessaa tokko kan taʼe William Warren Prescott, teologii yunivarsiitoota Pirootestaantizimii gantummaa irraa leenjifame, ilaalcha seexanaa kan “the daily” jedhamu hojii mana qulqullummaa Kiristoosiin bakka buʼe jedhee himu dhiibbaa guddaadhaan babal’isuutti hoogganaa isa ijoo ta’ee, dhiheessiiwwan hedduu dhiheesse.

Seenaa akka ibsutti, walga’ii macaafa qulqulluu sana keessatti bara 1919tti, Prescott wangeela tokko dhiheesse; wangeelli sun bu’uura ergaa raajii Millerootaa hundumaa irraa cituu of keessaa qaba ture. Inni guyyoota kuma lamaafi dhibba sadii sana illee balleessuuf yaale, garuu sana raawwachuu hin dandeenye. Haa ta’u malee, wangeela hubannoowwan raajii Millerootaa irraa guutummaatti duwwaa ta’e dhiheesse. Wangeelli isaa walga’icha keessatti ni didame; ta’us hooggantoonni jaamoon sun murteessanii dhiheessota isaa walitti qabanii kitaaba, The Doctrine of Christ, jedhamutti ijaaran. Kitaabni sun dhufaatii dhaloota sadaffaa Adveentizimii Laa’oodiqiyaa keessaa ta’eef mallattoo ta’e.

Kitaabni kun wangeela biraa wangeela Miilerootaa isa boqonnaa lamaffaa keessaa taʼe bakka bu’a; Phaawulos immoo wangeelli biraa wangeela jechuun hin dandaʼamu nu beeksisa.

> Ani akka isin akkas daftanii isa ayyaana Kiristoosiin isin waame irraa gara wangeela biraatti goruu keessanitti nan dinqisiifadha; inni garuu wangeela biraa miti; namoonni isin jeeqan tokko tokko jiru, isaanis wangeela Kiristoos garagalchuu in barbaadu. Garuu nu yookaan maleekaan samii irraa dhufes, wangeela isa nuti isinitti lallabne irraa kan adda taʼe tokko isinitti yoo lallabe, inni abaaramaa haa taʼu. Akkuma duraan jenne, amma immoo ani irra deebiʼee nan jedhu; namni tokko wangeela isa isin fudhattan irraa kan adda taʼe tokko isinitti yoo lallabe, inni abaaramaa haa taʼu. Galaatiyaa 1:6–9.

Dhaloonni sadaffaan Adventizimii jibbinsa sadaffaa Hisqiʼeel keessatti, iddoo dubartoonni Taammuuzif booʼan sanaan bakka buʼameera. Taammuuz waaqa Mesopotaamiyaa kan biqiltuu-dhalchisaa fi marsaa biqiltootaa wajjin walqabatu ture. Taammuuz yeroo tokko tokko tiksee yookaan dargaggeessa tokkoo fakkeeffamee, yeroo jijjiirama waqtiilee fi guddina midhaaniitti hidhamee ibsama ture. Duuti Taammuuz fi duʼaa kaʼuun isaa itti aansee dhufu, kalandarii qonnaa wajjin walqabatee ture. Akka seenaa waaqeffannaa sanaatti, Taammuuz jiʼoota bonaa keessatti ni duʼa yookaan ni bada ture; kunis yeroo hooʼaa fi gogaa keessatti biqiltoonni akka goganii cimaan badanii mulʼatan bakka buʼaa taʼee ilaalama ture. Booʼuun Taammuuziif godhamu sirna gaddaa kan duʼa yookaan badee dhabamuu Taammuuz jiʼoota bonaa keessatti lamenting gochuun ibsamu ture; kana booddee immoo duʼaa kaʼuu isaatti gammaduun ni hordofa ture; kunis haaromsa biqiltootaa fi jireenya qonnaa kan agarsiisu ture.

ለታሙዝ ማልቀስ ሐሰተኛ የኋለኛው ዝናብ መልእክትን ይወክላል፤ ይህም W. W. Prescott የወንጌል አስተምህሮ የወከለው ነበር። በ1863 ዓመፅ የጀመረው የትንቢታዊ መሠረት መወገድ በ1919 ላይ ላዎዲቅያዊ አድቬንቲዝም ሐሰተኛው ወንጌል እንዲመሠረት የፈቀደበት ደረጃ ደረሰ። ያ ሐሰተኛ ወንጌል ሙሉ በሙሉ በከሃዲ ፕሮቴስታንቲዝም ዘዴ ላይ የተመሠረተ ነበር። ዋና ንድፍ አውጪው W. W. Prescott ነበር፤ እናም እንደ William Miller ሁሉ፣ የሁለቱም ሰዎች ወንጌል በዳንኤል መጽሐፍ ውስጥ ስለ “the daily” ባላቸው መሠረታዊ ግንዛቤ ላይ የተመሠረተ ነበር። ሁለቱም ወንጌሎች “the daily” አረማዊነትን እንደሚወክል ሚለር መጀመሪያ ባገኘበት በ2 ተሰሎንቄ ክፍል ውስጥ ተወክለዋል። በዚያ ክፍል ጳውሎስ ያቀረበውን እውነት የሚቀበል በሚለር የተወከለ አንድ ወገን አለ፤ እንዲሁም ለእውነት ፍቅር የሌለው ሌላ ወገን አለ።

Guyyaa tokko bara dhumaa keessatti, Milleriin bakka buʼamanii, “ni beeku” akkasumas bokkaa boodaa ni fudhatu; guyyaan biraan immoo, Prescottiin bakka buʼamanii, gowwoomsaa cimaa ni fudhatu. Gowwoomsaan cimaan isaan fudhatan sun wangeela sobaa irratti hundaaʼeera; innis wangeela taʼuu hin dandaʼu hundumaa, akkasumas ergaa sobaa bokkaa boodaa adda baasa. Kanaaf, xureeffannaan sadaffaan Hisqiʼeel keessatti dubartoota (waldoota Adventistoota Laaʼodiiqeyaa) Tammuuzif booʼan dha. Imimmaan isaanii yeroo bonaa (bokkaa), firii haamaa akka argamsiisuuf taʼa.

Garaagarummaan ergaa bokkaa boodaa gosa lamaanii Macaafa Qulqulluu fi Hafuura Raajii keessatti guutummaatti mul’ata. Macaafni Qulqulluun yeroo hedduu bokkaan saba mootummaa didu irraa akka ittifamu ifatti beeksisa.

> ସେମାନେ କହନ୍ତି, ଯଦି କେହି ପୁରୁଷ ନିଜ ସ୍ତ୍ରୀକୁ ତ୍ୟାଗ କରେ, ଏବଂ ସେ ତାଙ୍କୁ ଛାଡ଼ି ଅନ୍ୟ ପୁରୁଷର ହୋଇଯାଏ, ତେବେ ସେ ପୁଣି ତାଙ୍କ ପାଖକୁ ଫେରିବ କି? ସେହି ଦେଶ କି ଏହାଦ୍ୱାରା ଅତ୍ୟନ୍ତ ଅପବିତ୍ର ହେବ ନାହିଁ? କିନ୍ତୁ ତୁମେ ଅନେକ ପ୍ରେମିକଙ୍କ ସହ ବେଶ୍ୟାବୃତ୍ତି କରିଛ; ତଥାପି ମୋ ପାଖକୁ ପୁଣି ଫେରିଆସ, ସଦାପ୍ରଭୁ କହୁଛନ୍ତି। ଉଚ୍ଚ ସ୍ଥାନମାନଙ୍କ ଦିଗକୁ ତୁମ ଚକ୍ଷୁ ଉଠାଇ ଦେଖ, କେଉଁଠି ତୁମେ ଶୟନ କରିନାହାଁ? ପଥମାନରେ ତୁମେ ସେମାନଙ୍କ ପାଇଁ ବସିରହିଥିଲ, ଯେପରି ଅରଣ୍ୟରେ ଥିବା ଜଣେ ଆରବୀ; ଏବଂ ତୁମ ବେଶ୍ୟାବୃତ୍ତି ଓ ତୁମ ଦୁଷ୍ଟତାଦ୍ୱାରା ତୁମେ ଦେଶକୁ ଅପବିତ୍ର କରିଛ। ଏହି କାରଣରୁ ବର୍ଷାଧାରା ବନ୍ଦ ରଖାଯାଇଛି, ଏବଂ ଅନ୍ତ୍ୟବର୍ଷା ହୋଇନାହିଁ; ଏବଂ ତୁମର ବେଶ୍ୟାର ଲଳାଟ ଥିଲା, ତୁମେ ଲଜ୍ଜିତ ହେବାକୁ ଅସ୍ୱୀକାର କରିଥିଲ। ଯିରିମିୟ 3:1–3.

Adveentizmi Laa’odiiqeyaa bara 1863 irraa jalqabee sagaagaltummaa hojjechuu jalqabe; yeroo sanaa kaasees roobni ni dhowwame. Isaan fincilaa isaanii irratti qaanfachuu didu; hanqinni gad-of-qabuu sunis adda sagaagaltittii ni uuma; sagaagaltittiin raajii Macaafa Qulqulluu keessaa immoo paaphaasummaa dha. Dhaloonni sadaffaan bakka hojii dhumaa mallattoo sagaagaltittii Roomaa duratti sujuuduuf qophaa’uun itti raawwatamu dha. Qophiin dhaloota afraffaatiif ta’u, dhaloota sadaffaa keessatti, ergaa sobaa rooba boodaa fakkeessuuni ni raawwatama. Akkuma fincila bara 1863, fi fincila bara 1888, fincili bara 1919, Fulbaana 11, 2001 wajjin walitti hidhata qaba; yeroo ijaarsi Magaalaa Niwuu York yeroo sana kufetti ergamaan jabaan Mul’ata boqonnaa kudha saddeet keessaa ni bu’e, roobni boodaa dhugaanis ni jalqabe.

> “Bokkaan roobaa inni boodaa uummata Waaqayyoo irratti ni buʼa. Ergamaan humna qabeessi tokko mootummaa samii irraa ni buʼa; guutuun lafti ulfina isaatiin ni ifa.” Review and Herald, April 21, 1891.

Yommuu roobni boodaa jalqabu, jaarsoliin durii Adventizimii Laaʼodiqeyaa taʼan akka inni roobicha boodaa taʼe hin beeksifatan ture; sababiin isaas isaan ergaa rooba boodaa sobaan barsiifamanii turan; kunis Hisqiʼeeltiin dubartoota Taammuufiif booʼan jechuun bakka buufamee, hojii irraattis akka ergaa nagayaa fi nageenyaatti ibsameera.

> “Warri qofti ifa isaan qabanitti jiraatan qofa ifa caalu ni argatu. Yoo nu guyyuma guyyaan mul’ifannaa amaloota Kiristiyaanaa sochii qabaniin gara fuulduraatti hin guddanne ta’e, mul’atawwan Hafuura Qulqulluu rooba boodaa keessatti hin beeknu. Inni garaa namoota nu naannoo jiran hunduma irratti kufaa ta’uu danda’a; garuu nu isa hin hubannu yookaan hin fudhannu.” Testimonies to Ministers, 507.

Warriin ummataa dhufaatii roobaa boodaa sanaa beekuun isaanii hin danda’amne; sababiin isaa wangeelli isaanii sobaa kan roobaa boodaa sobaa ta’e, akkuma bara durii keessatti turetti mul’achuu kamiyyuu humna Waaqayyoo ta’uu danda’u ni morme.

> “Waldaa kiristaana keessatti mul’ata dinqisiisaa humna Waaqayyoo ni jiraata; garuu warra ofii isaanii fuula Gooftaa duratti gad of hin qabne, fi balbala garaa isaanii himannaa cubbuu fi qalbii jijjiirrannaadhaan hin banu irratti hin hojjetu. Mul’ata humna sana keessatti, isa ulfinni Waaqayyoo lafaa ibsu sana keessatti, isaan jaamummaa isaanii keessatti waan balaa qabu isaanitti fakkaatu qofa ni argu, waan soda isaanii dammaqsus; kanaafis isa mormuuf of qopheessu. Sababni isaas, Gooftaan akka yaada isaanii fi eegumsa isaanii irratti hundaa’eetti waan hin hojjenneef, hojii sana ni mormu. ‘Maaliif,’ jedhu, ‘nuyi Hafuura Waaqayyoo beekuu hin dandeenyu ree, yeroo dheeraa hojii kana keessa turreerra?’—Sababni isaas isaan akeekkachiisota, kadhannoota ergaawwan Waaqayyoo irraa dhufan sanaaf deebii hin kennine; garuu cimanii, ‘Ani sooreessa dha, qabeenyaan badhaadheera, waan tokko iyyuu hin barbaachisu,’ jechaa turan. Dandeettiin, muuxannoon dheeraan, namoota karaa ifaa hin godhu, yoo isaan ofii isaanii ifa aduu Qajeelummaa sana irraa ba’u jalatti hin dhiheessin, fi waamaman, filataman, kennaa Hafuura Qulqulluutiin qophaa’an baatan. Yeroo namoonni wantoota qulqulluu tajaajilan harka jabaa Waaqayyoo jala gad of qabanitti, Gooftaan isaan ol in qaba. Inni namoota hubannaa qaban isaan godha—namoota ayyaana Hafuura isaatiin badhaadhan. Amaloonni isaanii jajjaboo fi ofittummaa guutan, mata jabeenyi isaanii, ifa Ifa biyya lafaa irraa ifuun ni mul’atu. ‘Ani ariitiidhaan sitti nan dhufa, yoo qalbii hin jijjiirran ta’e immoo iddoo isaa irraa ibsaa kee nan kaasaa.’ Yoo garaa kee guutuudhaan Gooftaa barbaadde, inni sitti ni argama.” Review and Herald, December 23, 1890.

Jaarsoliin Hisqiʼeel boqonnaa saddeet keessaa, bara 1919 keessa wangeela “nagaa fi nageenya” jedhu fudhatan; yeroo Fulbaana 11, 2001 dhufe immoo, firii fincila isaanii isa hammaachaa deeme sanaan, dhufaatii roobaa boodaa beekuu dadhabuu isaanii keessatti mulʼate. Seenaa bara xumuraa kan bara 1989 irraa jalqabee keessatti, Waaqayyo sochii Milleraayitii qubee irraa hanga qubeetti irra deebiʼee hojjete. Miller mallattoo Eliyaas ture; Eliyaasis Ahaabitti cimsee himee ture, akka dubbii Eliyaasitti malee roobni akka hin roobne.

ଆମେ ପରବର୍ତ୍ତୀ ଲେଖାରେ ଆଡ୍ଭେଣ୍ଟିଜମ୍‌ର ତୃତୀୟ ପିଢ଼ି ବିଷୟରେ ଆମର ବିଚାରଚର୍ଚ୍ଚାକୁ ଜାରି ରଖିବୁ।

> “Warri keessa of gad-bu’iinsa hafuuraa ofii isaaniitiif hin gaddin, akkasumas cubbuu namoota kaaniitiif hin boo’an, chaappaa Waaqayyoo malee ni hafu. Gooftaan ergamtoota Isaa, jechuunis namoota harka isaanii keessatti meeshaa qalmaa qabaniif, akkana jedhee ajaja kenna: ‘Magaalaa keessatti isa duukaa bu’aa, rukutaa; iji keessan hin mararfatin, garaanis hin laafin: dulloota fi dargaggoota, durboota, ijoollee xixinnoo, dubartootas guutumaan guutuutti fixaa; garuu nama mallattoo sana qabu irratti hin dhihaatinaa; mana qulqullummaa Koo irraas jalqabaa. Ergasii isaan maanguddoota mana sana dura turan irraa jalqaban.’

> “Asitti nuti mul’ata; waldaan—mana qulqullummaa Gooftaa—kan jalqaba dheekkamsa Waaqayyoo dhandhamte ture. Jaarsoliin sun, warri Waaqayyo ifa guddaa isaaniif kenneefi eegdotaa bu’aawwan hafuuraa sabaatiif dhaabbatanii turan, amanannaa itti kenname sana gananii turan. Isaan akka dinqiin mootummaa Waaqayyoo fi mul’achuun humna Isaa adda ta’e akkuma bara duriitti eegamuu hin qabne jedhu fudhatanii turan. Yeroon jijjiirameera. Dubbiin kun amanuu diduu isaanii jabeessa; isaanis, “Gooftaan waan gaarii hin hojjetu, waan hamaa illee hin hojjetu” jedhu. Inni saba Isaa murtiidhaan daawwachuuf baay’ee gara laafessaadha. Akkasitti, “Nagaa fi nageenya” jechuun iyyi warra lammata iyyuu akka malakataatti sagalee isaanii ol hin kaafne, akka saba Waaqayyoo irra daddarbaa isaanii fi mana Yaaqoob cubbuu isaanii argisiisan irraa ba’a. Sareewwan arrabni isaanii callisee, kan hin bookkifne kunniin, isaanuma haaloo qajeelaa Waaqayyo aare sana dhandhaman. Dhiironni, shamarran, fi ijoollee xixinnoon hundinuu walumaan ni badu.”

> “Wantoonni amanamoon ittiin aaduu fi iyyanii turan sun jibbinsa hundumaa ija daangeffamaan mul’achuu danda’u turan; garuu cubbuun hamaan caalaa, isa hinaaffaa Waaqa qulqulluu fi Waaqayyoo isa xurii hin qabne kakaasu, ifa hin baane ture. Guddichi garaa namaa qoratu sun cubbuu hundumaa isa iccitii keessatti hojjettoonni jal’inaa hojjetan ni beeka. Namoonni kun gowwoomsaa isaanii keessatti ofiin nagaa akka qaban itti dhaga’amuuf dhufu; obsa Isaa dheeraa irraa kan ka’e, ‘Gooftaan hin argu’ jedhu; ergasii immoo akka inni lafa dhiisee deemeetti ni hojjetu. Garuu inni fakkeenyummaa isaanii ni saaxila; cubbuu isaan baay’ee dhoksuuf of eeggannoodhaan cufanii turan sana immoo fuula warra kaanii dura ni banu.”

> “Ol’aantummaa sadarkaa, ulfinaa, yookaan ogummaa addunyaa keessaa kamiyyuu, iddoo hojii qulqulluu keessatti qabamu kamiyyuu, namoota garaa isaanii gowwoomsaa ofii isaaniitti dhiifamanii yommuu jiran qajeelfama aarsaa gochuu irraa hin eegu. Warri ulfina-qabeeyyii fi qajeelota akka ta’anitti ilaalaman, gantummaa keessatti geggeessitoota duraa ta’anii, loogdummaa keessatti fi araara Waaqayyoo irraa kennamu irratti miidhaa geessisuu keessatti fakkeenya ta’anii mul’atu. Inni karaa isaanii hamaa sana kana caalaa hin obsuu; dheekkamsa Isaa keessattis gara isaanii araara malee in hojjetaa.”

> “Gooftaan warra ifa guddaa argatanii fi humna dubbii isaa yeroo tajaajila isaanii keessatti kaanitti tamsaasanitti dhandhaman irraa argamuun Isaa akka irraa deemu fedhii hin qabu. Isaan yeroo tokko tajaajiltoota Isaa amanamoo turan; argamuu fi qajeelfama Isaatiin ayyaaneffamanii turan; garuu Isarraa goranii kaan immoo gara dogoggoraatti geessan; kanaafis jibba Waaqayyoo jala galfamaniiru.” Testimonies, volume 5, 211, 212.

Back to Articles