Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkofsa Dhibba Tokko fi Digdamii Afur

Ifa Baasuu Daani’el 11:40—Qorannoo Raajii Walbira Qabsiisa Seenaa fi Taateewwan Fuulduraa irratti jedhu

Author

Jeff Pippenger

Published

March 8, 2024

Formats

PDF Unavailable
Word Unavailable
Song MP3

ଯେତେବେଳେ ଆମେ ଦାନିଏଲ ପୁସ୍ତକର ଏକାଦଶ ଅଧ୍ୟାୟର ଗଠନକୁ ସ୍ପଷ୍ଟରୂପେ ଉପସ୍ଥାପନ କରୁଛୁ, ସେତେବେଳେ ଆମେ ଚାଳିଶତମ ପଦକୁ ଆଲୋଚନା କରୁଛୁ। ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୂଳକ ଅର୍ଥରେ ଚାଳିଶତମ ପଦ ଦାନିଏଲ ପୁସ୍ତକର ଅଷ୍ଟମ ଅଧ୍ୟାୟର ଚତୁର୍ଦ୍ଦଶ ପଦର ସମାନାନ୍ତର; ଯେପରି 1798 ମସିହାରେ ଯିହୁଦା ଗୋତ୍ରର ସିଂହ ଭାବେ ଖ୍ରୀଷ୍ଟ ଯେ ଆଲୋକକୁ ମୁକ୍ତ କରିଥିଲେ, ତାହା ଦାନିଏଲ ଅଧ୍ୟାୟ 8, ପଦ 14 ଉପରେ ଆଧାରିତ ଥିଲା, ସେପରି 1989 ମସିହାରେ ସେ ଯେ ଆଲୋକକୁ ମୁକ୍ତ କରିଥିଲେ, ତାହା ମଧ୍ୟ ଚାଳିଶତମ ପଦ ଉପରେ ଆଧାରିତ ଥିଲା।

Akkuma barruu duraanii keessatti akeeknee turre garuu sirriitti hin ilaalletti, yeroo mala rooba boodaa isa “sarara irratti sarara” jedhu fayyadamnutti, lakkoofsi afurtamni sararoota adda addaa lama ni dhiheessa; sababiin isaas, inni sochii ergamaa isa jalqabaa fi sochii ergamaa isa sadaffaa lamaan isaanii iyyuu irratti yeroo dhumaa of keessaa qaba.

Yommuu yeroo dhumaa kan lakkoofsa afurtamaa keessatti bara 1798 fi yeroo dhumaa isaa bara 1989 walitti fidnu, Daani’el boqonnaa saddeet, lakkoofsa kudha afur, Daani’el boqonnaa kudha tokko, lakkoofsa afurtamaa wajjin akka wal simu argina; isaanii lachuu beekumsa seenaa raajii ergamoota sadii Mul’ata boqonnaa kudha afur keessatti hiikame irraa bakka bu’u. Isaanis akkasumas dhugaa kanaan wal qabatu: lakkoofsi kudha afur mul’ata “mareh” kan Kristos gara mana qulqullummaa keessatti battalumatti “mul’achuu” isaati; lakkoofsi afurtamaammoo mul’ata “chazon” kan waggoota kuma lamaa fi dhibba shan keessaa digdamii seenaa raajii ti. Tokkoon isaanii yeroo keessatti qabxii tokko dha; inni kaan immoo yeroo dheeraa tokko dha.

Tokko keessaa inni tokko deebisuu fi qulqulleessuu mana qulqullummaa ni bakka bu’a; inni kaan immoo barbadeessuu fi dhidhiitamuun mana qulqullummaa ni bakka bu’a. Tokko waggoota kuma lamaa fi dhibba sadii ni bakka bu’a; inni kaan immoo waggoota kuma lamaa fi dhibba shanii fi digdama ni bakka bu’a. Tokko laga Ulaayitiin ni fakkeeffama; inni kaan immoo laga Hiddeqeliin ni fakkeeffama. Tokko namaaummaa ni bakka bu’a; inni kaan immoo waaqummaa ni bakka bu’a. Sirriitti yoo hubatame, lakkoofsi afurtamni lakkoofsa kudha afur waliin walqabatee hiika ajaa’ibsiisaa gadi fagoo qaba. Bara 1798 hojii waaqummaa ni bakka bu’a; bara 1989 immoo fincila namaaummaa ni bakka bu’a.

ꯑꯩꯈꯣꯏꯅ ꯃꯃাংꯒꯤ ꯑꯔꯇꯤꯀꯜꯗ ꯈꯪꯍꯜꯂꯤ ꯃꯗꯨꯗ ꯎꯠꯇꯔꯒꯤ ꯅꯤꯡꯊꯧꯅ ꯃꯁꯥꯒꯤ ꯑꯋꯥꯡꯕ ꯑꯆꯨꯝꯕ ꯑꯐꯨꯕ ꯑꯍꯨꯝ ꯃꯥꯏꯊꯣꯔꯛꯄꯒꯤ ꯋꯥꯔꯣꯜ ꯑꯁꯤ ꯃꯔꯤ ꯃꯔꯤꯒꯤ ꯃꯑꯣꯡꯗ ꯎꯠꯂꯤ, ꯑꯗꯨꯕꯨ ꯃꯤꯊ꯭ꯌꯦꯡꯗ ꯎꯠꯂꯤꯕ ꯊꯥꯎꯗꯣꯛꯄ ꯑꯁꯤꯒꯤ ꯑꯁꯣꯏꯕ ꯁꯤꯖꯤꯟꯅꯕ ꯍꯥꯏꯔꯤꯕ ꯈꯨꯗꯝ ꯑꯁꯤ ꯑꯌꯥꯝꯕ ꯆꯦꯠꯅ ꯁꯤꯖꯤꯟꯅꯕ ꯇꯥꯕꯅꯤ; ꯃꯔꯝꯗꯤ ꯆꯍꯤ ꯃꯔꯤ ꯑꯅꯤꯁꯨꯕ ꯃꯠꯇꯗꯒꯤ ꯍꯥꯏꯅ ꯆꯍꯤ ꯃꯔꯤ ꯃꯔꯤꯁꯨꯕ ꯐꯥꯎꯕꯒꯤ ꯆꯍꯤꯁꯤꯡ ꯑꯁꯤ ꯇꯧꯅ ꯆꯍꯤ ꯃꯔꯤ ꯑꯃꯁꯨꯕꯁꯤꯡꯒ ꯆꯥꯡꯂꯤ, ꯃꯗꯨꯗꯤ ꯑꯃꯦꯔꯤꯀꯥꯗ ꯃꯊꯪ ꯆꯥꯕꯥ ꯅꯨꯃꯤৎ ꯆꯥꯞꯄ ꯂꯣꯟ ꯍꯦꯜꯂꯛꯀꯗꯧꯔꯤꯕ ꯋꯥꯔꯣꯜ ꯑꯁꯤꯅꯤ꯫ ꯃꯗꯨꯗ ꯑꯍꯨꯝꯂꯤ ꯑꯄꯨꯟꯕꯁꯤ ꯃꯄꯨꯡ ꯐꯥꯔꯛꯄꯅꯤ, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯃꯗꯨꯗ “ꯅꯣꯡꯄꯣꯛ” ꯑꯃꯁꯨꯡ “ꯎꯠꯇꯔ”ꯒꯤ ꯑꯍꯣꯝꯕ ꯈ꯭ꯔꯥꯏ ꯄꯤꯕꯥ ꯄꯥꯎꯁꯤꯡꯒꯤ ꯃꯐꯝ ꯍꯧꯗꯣꯛꯂꯤ꯫

Daani’el boqonnaa kudha tokkoffaa keessatti, barattoonni Adveentistii waggoota dheeraadhaaf Daani’el ibsa isaa keessatti Roomaa ilaalchisee mala addaa tokko akka fayyadamu hubatanii jiru. Uuriyaa Smiiz kitaaba *Daniel and Revelation* keessatti dhimma kana irratti yaada kenna. Daani’el jalqaba irratti akkaataa Roomaan addunyaa to’annoo jala oolchitu ifatti agarsiisa; sana booddee ammoo lakkoofsota itti aanan keessatti gara jalqaba seenaa sanaatti deebi’ee injifannoo siyaasaa sana eenyummaa isaa waliin ibsa, akkasumas seenaa sanauma keessatti Roomaan saba Waaqayyoo wajjin akkamitti walitti dhufeenya qabaattu ibsa. Ergasii dhuma irratti, akkaataan Roomaan gara xumura isheetti dhuftu ibsama. Qajeelfamni Daani’el itti fayyadamu, “deebi’anii bal’isuudha” jedhamuun beekama.

Ⲡⲁⲓ ⲡⲓϩⲟⲩⲟ ⲛ̄ϣⲟⲙⲛ̄ⲧ ⲛ̄ⲣⲱⲧ ⲥⲉⲥⲱⲟⲩϩ ϩⲓⲧⲛ̄ ⲛⲓⲃⲉⲣⲥⲉⲧ ϣⲁ ⲙⲉϩ-ϩⲙⲉ ⲛ̄ϩⲙⲉ ⲉϩⲟⲩⲛ ϣⲁ ⲙⲉϩ-ⲧⲓⲟⲩ ⲛ̄ϩⲙⲉ ⲉϩⲟⲩⲛ. Ⲛⲓⲃⲉⲣⲥⲉⲧ ⲙⲉϩ-ϩⲙⲉ ϣⲁ ⲙⲉϩ-ϣⲟⲙⲛ̄ⲧ ⲛ̄ϩⲙⲉ ⲥⲉⲧⲁⲙⲟ ⲉⲡⲓϩⲟⲩⲟ ⲛ̄ϣⲟⲙⲛ̄ⲧ ⲛ̄ⲣⲱⲧ ⲛ̄ⲧⲉ ⲣⲱⲙⲏ ⲛ̄ⲛⲟⲩⲟⲩⲓ ϫⲉ ⲥⲛⲁϭⲓ ⲙ̄ⲡⲕⲁϩ ⲧⲏⲣϥ, ⲓⲧⲁ ⲟⲛ ϩⲓ ⲡⲓⲃⲉⲣⲥⲉⲧ ⲙⲉϩ-ϥⲧⲟⲩ ⲛ̄ϩⲙⲉ, ⲇⲁⲛⲓⲏⲗ ϥⲕⲟⲧϥ ⲉⲡⲓⲃⲉⲣⲥⲉⲧ ⲙⲉϩ-ⲟⲩⲁⲓ ⲛ̄ϩⲙⲉ, ⲡⲓⲥⲏⲟⲩ ⲉⲧⲉ “ⲛⲓϩⲁⲛⲥⲙⲏ” ⲉⲧⲟⲩϣⲁⲛϩⲓⲱⲓϣ ⲙ̄ⲙⲱⲟⲩ ϩⲓⲧⲛ̄ ⲡⲓⲥⲉⲛⲥⲓⲛ ⲛ̄ⲧⲉ ⲡⲓⲉⲣϥⲧⲟⲩϣⲉ ⲙ̄ⲙⲉ ϩⲓⲱⲟⲩ ϩⲓ ⲙⲉϩ-ϥⲧⲟⲩ ⲛ̄ϩⲙⲉ, ⲁⲩⲱ ⲡⲁⲡⲁⲥ ⲧⲟⲧⲉ ϥⲛⲁⲉⲓ ⲉⲃⲟⲗ ϩⲛ̄ ⲟⲩϫⲱⲛⲧ ⲉⲛⲁϣⲱⲥ ⲉⲧⲣⲉϥⲧⲁⲕⲟ ⲁⲩⲱ ⲉⲧⲣⲉϥⲧⲱⲙⲥ ⲉⲡⲟⲩⲱϣ ⲛ̄ⲁϣ ⲛ̄ⲣⲱⲙⲓ. Ⲓⲧⲁ ϩⲓ ⲛⲓⲃⲉⲣⲥⲉⲧ ⲙⲉϩ-ϯⲟⲩ ⲛ̄ϩⲙⲉ, ⲛⲉⲙ ⲇⲁⲛⲓⲏⲗ ⲓⲃ̄, ⲃⲉⲣⲥⲉⲧ ⲁ̄, ⲡⲁⲡⲁⲥ ϥⲛⲁⲓ ⲉⲧⲉϥⲁϩⲣⲏϥ ⲁⲩⲱ ⲙ̄ⲙⲟⲛ ⲗⲁⲁⲩ ⲉⲑⲛⲁⲣⲱϣϥ, ϩⲁⲧⲏ ⲛ̄ⲛⲓⲑⲁⲗⲁⲥⲥⲁ ⲛⲉⲙ ⲡⲧⲟⲟⲩ ⲉⲑⲟⲩⲁⲃ ⲉⲧⲧⲁⲓⲏⲟⲩⲧ, ⲡⲓⲥⲏⲟⲩ ⲉⲧⲣⲉ ⲧⲉⲧⲣⲟⲡⲏ ⲛ̄ⲣⲱⲙⲓ ⲟⲩⲱϫⲃ ⲉⲃⲟⲗ.

Keeyyata soddomaffaa keessatti, Daani’el kudha tokko irraa, seenaa Obboleettiin White jecha jechaatti hamma keeyyata soddoma ja’affaatti caqasti, achiis akkana jechuun barreessiti: “haala isaanii keeyyattoota kana keessatti ibsaman fakkaatan ni raawwatamu.” Keeyyattoonni soddomaffaa fi soddoma tokkooffaan, akka mootummoota afraffaa fi shanaffaa raajii Macaafa Qulqulluuatti, ce’umsa seenaa mootummaa Roomaa waaqeffannaa waaqolii irraa gara mootummaa Roomaa paappaasummaatti ta’e adda baasu. Keeyyanni soddoma tokkooffaan seenaa mootummaa Roomaa paappaasummaa akkamitti bara 538 keessatti teessoo lafaa irra kaa’ame bakka bu’u ibsa.

Keeyyata soddomii tokko keessatti, wanti jalqabatti ibsame yeroo Kiloviis, mootii Firaankotaa (Faransaayii ammayyaa), bara 496 keessatti paaphaasii dhaabbatee deeggaruu jalqabeedha. Sana booda Kiloviis waaqeffannaa keessaa mul’ataatti kan ture irraa gara waaqeffannaa dhokataa Kaatolikiitti (amantii haadha manaa isaa Kilotildaatiin hordofamu) jijjiirame. Innis sana booda mootummaa isaa paaphaasii teessoo lafaa irratti ol kaasuu irratti kennate. Keeyyata sana keessatti Kiloviis “harka” jedhamee bakka bu’e; sababiin isaas, hojii sana inni itti bobba’eef humna waraanaa isaatiin harka tokkoo fi humna maallaqaa isaatiin harka biraa kennuudhaan of kenneera.

Hojiin jalqabaa Clovis hojii mootota Awurooppaa warra duraan waaqeffannaa mootummaa baaqelaa keessa turan hunda kan, akkuma seenaatti mul’achaa adeemetti, sagaagaltuu Roomaatiif deeggarsa adda addaa kennuuf murtaa’an bakka buʼe. Clovis, akkasumas isa booddee Faransaay, maqaa angafaa waldaa Kaatolikaa, akkasumas intala angafaa waldaa Kaatolikaa jedhuun waldaa Kaatolikaatiin dibame. Inni mallattoo isa jalqabaa mootota baay’ee keessaa warra sagaagaltuu Xiiroos wajjin ejja raawwachuuf jiran ture.

በዚህ ትንቢታዊ አመለካከት ክሎቪስ በአክአብ ተወክሎ ነበር፤ እርሱም ደግሞ ከኤልዛቤል ጋር ዝሙት ፈጽሞ ነበር (በራእይ መጽሐፍ ውስጥ የካቶሊክ ቤተ ክርስቲያን ምልክት)፣ እንዲሁም የአሥሩ ነገዶች ቀዳሚ ንጉሥ ነበር፤ ክሎቪስም የአረማዊት ሮም አሥር ቀንዶች (ዳንኤል ምዕራፍ ሰባትን ይመልከቱ) ቀዳሚ ምልክት ሆኖ እንደ ሆነው ሁሉ። እነዚያ የአውሮፓ ነገሥታት በመጨረሻ የባቢሎንን ጋለሞታ በምድር ዙፋን ላይ ያቆሙአት ነበር። በዚህ አመለካከት አክአብና ክሎቪስ ሁለቱም በመጨረሻዎቹ ዘመናት ከጳጳሳዊ ሥርዓት ጋር ዝሙት የምትፈጽምውን ዩናይትድ ስቴትስ ይወክላሉ።

Roonaald Reegan ejja jalqabsiise, innis pirezidaantii dhumaa ta’ee mootota sagal biroo Dhaabbata Mootummoota Gamtoomanii gocha sanauma akka isaanis raawwatan dirqisiisudha. Reegan bara dhumaa keessatti, jechuunis bara 1989tti, pirezidaantii ture; kanaafuu seenaa keessatti pirezidaantii dhumaa kan moototni sagal biroon gocha sanauma raawwatan raajii keessatti bakka bu’uu qaba; jechuunis Yesus yeroo hundumaa dhuma wantaa jalqaba wantaatiin fakkeessee agarsiisa. Reegan nama sooressa, beekkamaa miidiyaa keessatti maqaan isaa guddaa ta’e, akkaataa dubbii isaa mataa isaa addaa ta’een baay’ee beekamaa ture; inni jalqabuma keessatti paartii Dimokiraatawaa keessa ture, boodarra garuu gara paartii Ripabilikaanaa geeddarame.

Keewwata soddomii-tokkoffa keessatti, irreen mootummaa papaasii bakka buʼan mana qulqullummaa jabinaa ni xureessu turan. Karaa raajii, mana qulqullummaa jabinaa Roomaa waaqeffannaa waaqota hedduu hordoftuu fi Roomaa papaasii lamaan isaaniif Magaalaan Roomaa ture. Kunis dhugaa irratti hundaaʼeera; sababiin isaas Roomaan lamaan isaanii yeroo murtaaʼeef Magaalaa Roomaatii bulchan, yeroo isaan Magaalaa Roomaatii bulchanittis, buʼuuraan kan hin moʼamne turan.

Roomiin warri gantootaa bara 31 Dh.K.D.tti Lolaa Actium irratti bulchiinsa waggaa dhibba sadii fi jaatama ta’e jalqabe. Daani’el boqonnaa kudha tokko, lakkoofsa digdamii afur keessatti akka isaan “yeroo” tokkoof malawwan isaanii dawoo isaanii keessaa, jechuunis Magaalaa Roomii keessaa, dursee qopheessan ni ibsa. “Yeroon” raajii tokko waggaa dhibba sadii fi jaatama dha; Lolaa Actium, iddoo Antonii fi Cleopatra itti mo’amanii, booda waggaa dhibba sadii fi jaatama keessatti Qonstaantiinos Magaalaa Roomii keessaa gara Magaalaa Qonstantinoopilitti ni socho’e; yeroo Roomiin warri gantootaa mo’amuu hin dandeenye taatee turte sunis ni xumurame.

Yommuu gufuu teessuma lafaa sadaffaan Roomaa paapaalaa (Gootonni) waggaa 538 keessa Magaalaa Roomaa keessaa ariʼamanii baafamanitti, mootummaa olaantummaa Roomaa paapaalaa kan waggaa kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jaatama taʼe jalqabee, hamma waggaa 1798tti itti fufe; yeroo sanattis paappaan Magaalaa Roomaa keessaa kaafamee baafame, jechuun bineensa paapaalaatiif madaan duʼaa raajii keessatti ibsame sana geessise; waggaa itti aanu 1799 keessattis paappaan sun (dubartiin bineensa yaabbattee turte sun) boojiʼamtee keessatti duʼe.

Irreen (Kilovis) warri paappaasii bakka buʼan iddoo qulqulluu jabinaa ni xureessu turan; hojii sanaas Qonistaantinoos magaalaa sana Koonistaantinoopooliisiin gadi taate jechuun yaada falaasamaatiin adda baasee jalqabe; yeroo sanaa kaasee lolli seenaa sana keessatti diinonni Roomaa geggeessan yeroo hunda Magaalaa Roomaa irratti weerara qajeelchuun kan xiyyeeffate ture; bara 476 keessaas jalqaba irraa eegalee hanga bara 538tti, yeroo magaalaan sun Roomaa paappaasiif iddoo qulqulluu jabinaa taatetti, sanyiin Roomaa dhugaan tokko illee magaalaa keessatti mootummaa hin bulchine deebi’ee hin argamne.

Ahaab, Kiloovisi fi Faransaay Ameerikaa Yunaayitid Isteetis agarsiisu; mana qulqullummaa humnaa Ameerikaa Yunaayitid Isteetis immoo Heera mootummaa Ameerikaa Yunaayitid Isteetisi. Sanadni sun sanad hafuuraa ti; akkasumas seenaa raajii keessatti mallattoo daandii ti. Erga Ronald Reagan seenaa gara bara 1989tti geessu keessatti abbaa papaa deeggaruuf dhaabatee jalqabee kaasee, Heerri mootummaa akkuma mana qulqullummaa humnaa keessatti kufaatii fi badiinsa Roomaa warra mootummaa waaqeffataa keessatti ta’eetti, haleellaa walitti fufaa fi yeroo yerootti jabaachaa dhufu jalatti ture. Yommuu seerri Dilbataa yeroo dhihoo keessatti Ameerikaa Yunaayitid Isteetis keessatti hojii irra oolu, Heerri mootummaa guutummaatti ni fonqolcha. Yeroo Reagan irraa jalqabee hamma seera Dilbataa sanaatti, seenaa waggoota 330 irraa jalqabee hamma 538tti ture ni deebi’a. Bara 538 keessa, abbootiin papaa teessoo mootummaa irra kaa’aman; kunis seera Dilbataa sana keessatti madaa du’aa isaa fayyuun isaa fakkeessa.

Yeroon Roonaald Reegan irraa eegalee hanga seera Dilbataaatti jiru, yeroo raajii ta’ee Dubbii raajii Waaqayyootiin ifatti adda baafame dha. “Irreen,” kan Kiloovisaan bakka buufame, mootummaa duraan mootummaa Roomaa kan waaqeffannaa ormaa ture irraa “kan yeroo hunda” illee irraa fuudhuu qaba ture. Amantiin mootummaa sana jalqaba irraa kaasee waaqeffannaa ormaa ture; Kiloovis immoo hojii amantii waaqeffannaa ormaa ifaa ta’e sana bakka amantii Katoolikii, isa salphaatti waaqeffannaa ormaa haguugame qofa ta’e, buusu jalqabe.

Yeroo dhiyootti seerri Dilbataa ba’u keessatti Ameerikaan mallattoo aangoo Paaphaasummaa yeroo dirqisiisetti, guutummaatti amantii Pirootestaantummaa of keessaa baasti; jechuun hiika jedhu “Pirootestaantii” jedhu keessaa kan jiru tokkicha, Roomaa mormuu dha. Yoo ati mallattoo aangoo Roomaa fudhatte, Roomaa mormaa hin jirtu. Kitaaba Amoos boqonnaa sadii, lakkoofsa sadii keessatti, Amoos gaafii deebiin isaa keessatti ifaa ta’e akkana jedhee gaafata: “Lamaan walii wajjin deemuu danda’uu ree, yoo walii hin galle ta’e?”

> “Dhaabbileen yeroo ammaa Ameerikaa keessatti geggeeffamaa jiran keessatti, mootummaa irraa deeggarsa dhaabbilee fi aadaa amantii argamsiisuuf, Pirootestaantonni tarkaanfii Phaaphaasotaatiin deemaa jiru. Kana caalaas, Phaaphaasummaan Ameerikaa Pirootestaantii keessatti olaantummaa Addunyaa Durii keessatti dhabe sana deebi’ee akka argatuuf karra banaa jiru.” The Great Controversy, 573.

Amantiin waaqeffannaa ormaa akka amantii mootummaaatti bara 508 keessaa yeroo haqame, sunis akka uggurri, Phaawulos 2 Tasalonqee boqonnaa lama keessatti bakka buuse, mul’achuu nama cubbuu sanaa dura, seera Dilbataa Ameerikaa keessatti dhihootti dhufu sana irratti dursee akka kaafame agarsiise. Amantiin waaqeffannaa ormaa ifatti mul’atu sana jala galuun, gara amantii waaqeffannaa ormaa dhokataa ta’e Kaatoolikummaaatti ce’uun, yeruma tokkotti hin taane; kunis seenaa keessatti bara 496tti Kiloovis gara Kaatoolikummaatti geeddaramuu isaatiin jalqabee akka ta’e, guutummaatti immoo bara 508tti akka raawwatame mallatteeffamee jira.

Kanaaf, bara waggoota Reagan irraa jalqabee, jechuunis bara 1989 irraa eegalee, hamma seerri Dilbataa dhufuuf jedhu sanatti, Pirotestaantiizimiin dhugaan guutummaatti Ameerikaa keessatti ukkaamfamee ni jira. Yeroo sanatti Heerri mootummaa, “mana qulqullummaa jabinaa” Ameerikaaf ta’e, ni garagalfama; hojii afraffaan “irreewwan” lakkoofsa soddomii tokko keessaa ni raawwatama; akkuma bara 538tti ta’e, yeroo san “irreewwan” sun papaasii teessoo mootummaa lafaa irra ni kaa’u.

Bara bara 538 keessa mootummaa abbootii amantii Roomaa teessoo mootummaa qabatee erga taaʼee booddee, seenaan kitaaba Daaniʼel keessatti ibsamu akkaataa abbootiin amantii Roomaa addunyaa itti tooʼatan ibsuu irraa gara mata-duree akkaataa isaan seenaa sana keessatti saba Waaqayyoo itti ariʼatanitti jijjiirama. Daaniʼel boqonnaa kudhan keeyyata kudha afur keessatti, Gaabriʼel mulʼata inni dhiheessuuf jedhu kaayyoon isaa “waan bara dhumaa keessa saba Waaqayyoo irra gaʼu” agarsiisuu akka taʼe Daaniʼeliif ibsee ture.

> Amma immoo, waan bara dheeraa keessatti waan saba kee irra gaʼu akka ati hubattu si gochuuf dhufeera; mulʼanni kun ammallee guyyoota baayʼeef taʼa. Daaniʼel 10:14.

Lakkoofsi soddoma lamaffaa hamma lakkoofsa soddoma jahaffaatti jiran lakkoofsota Obboleettii White kallattiidhaan irra deebiʼamu jedhamanidha; lakkoofsotni sunis hacuuccaa bulchiinsa paaphaasii waggoota kuma tokkoo fi dhibba lamaa fi jahaatamii, yeroo inni bara 538 keessa teessoo irra kaaʼame irraa jalqabee hamma bara 1798 keessatti madaa isaa duʼaa argatutti ture ibsu.

> Warri akkaa kakuu irratti cubbuu hojjetan gowwoomsaa isaatiin ni xureessa; uummanni garuu Waaqa isaanii beekan jajjaboo ni ta’u, hojii guddaa ni hojjetu. Warri hubannaa qabanis uummata keessaa namoota baayʼeetti ni barsiisu; taʼus guyyoota baayʼeef goraadeedhaan, ibidaan, boojiʼamuu fi saamichaadhaan ni kufu. Yommuu isaan kufan, gargaarsa xinnoodhaan ni gargaarramu; garuu namoonni baayʼeen gowwoomsaan isaanii wajjin ni maxxanu. Warra hubannaa qaban keessaa tokko tokko immoo isaan qoruuf, qulqulleessuuf, akka isaan adii taʼaniif, hamma yeroo dhumaatti ni kufu; yeroo murtaaʼeef akka taʼeef. Mootichis akka fedha isaatti ni hojjeta; of ol in qaba, waaqota hundumaa irra of guddisas, Waaqa waaqotaa irratti waan dinqisiisaa ni dubbata; hamma dheekkamsi sun raawwatamutti ni milkaaʼas; waan murteeffame ni taʼaatii. Daniel 11:32–36.

Lakkoobsi kun bara Dukkanaa ibsu; lakkoobsi soddomii ja’an immoo papasummaan hanga dheekkamsi Waaqayyoo inni mootummaa kaabaa Israa’el irratti jalqabaatti bu’e bara 1798tti raawwatamutti milkaa’uu isaa adda baasa. Daani’el jalqaba irratti akkamitti papasummaan teessoo mootummaa lafaa irra kaa’ame adda baase; itti aansuudhaan akkamitti papasummaan saba Waaqayyoo wajjin walitti dhufe; achiis kufaatii dhumaa papasummaa ibse. Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti lakkoobsi afurtamaa hamma afurtamii sadiitti akkamitti papasummaan mootummaa addunyaa to’annaa jala galchitu adda baasa; achiis lakkoobsi afurtamii afur akkamitti isheen saba Waaqayyoo warra bara dhumaa ari’attu adda baasa; lakkoobsi afurtamii shan immoo akkamitti isheen dhuma ishee isa xumuraa, nama ishee gargaaru tokko malee, geessu adda baasa.

Jechi Ibrootaa “dhugaa” jedhu, Afaan-beekaa Addaa sanaatiin qubee jalqabaa, kudha sadii fi qubee dhumaa qubee Ibrootaa walitti fiduudhaan jecha “dhugaa” jedhu uumuudhaan uumame. Lakkoofsi kudha sadii mallattoo fincilaa ti, inni jalqabaa immoo isa dhumaa ni bakka bu’a.

Lakkoofsi soddomii tokko dhuma mootummaa afraffaa raajii Macaafa Qulqulluu, jechuun Roomaa warra waaqeffattoota sobaa, ibsa; lakkoofsi soddomii jaha immoo dhuma mootummaa shanaffaa raajii Macaafa Qulqulluu, jechuun Roomaa pheephaalawaa, adda baasee mul’isa. Gidduu ibsa jalqabaa kufaatii Roomaa fi ibsa isa dhumaa kufaatii Roomaa keessa fincilli jira; innis seenaa gidduu jalqabaa fi dhumaa keessatti pheephaalummaan namoota Waaqayyoo miliyoonota hedduu ajjeesuun bakka bu’ameera. Hojiirra oolmaan lakkoofsota kanaa mallattoo “dhugaa” ni baata.

Lakkoofsi afurtamaa hanga afurtama-shanii, kan lakkoofsota soddoma hanga soddoma-jahiin ibsamu, kufaatii paaphaasummaa irraa jalqaba; kufaatii paaphaasummaatiin immoo xumurama. Giddugala seenaa bara 1798 irraa jalqabee hanga balballoommi araaraa cufamutti jiru keessatti fincilli Roomaa Ammayyaa argama; isheen ammas mootummaa Waaqayyoo ni ajjeefti. Fayyadamiinsa lakkoofsota kanaas mallattoo “dhugaa” ni baata; isaanis walii wajjin walsimuudhaan dhugaa sana hundeessuuf dhugaa-baatota lama ta’u; sararoonni lamaanis Roomaa ibsu; Roomaanis mallattoo mul’ata sana “hundeessu” dha.

> ሕቶ በቶም ዘመናት ብዙኃን በንጉሥ ደቡብ ላይ ይቆማሉ፤ ደግሞም ከሕዝብህ ውስጥ ያሉ ዘራፊዎች ራእዩን ለማጽናት ራሳቸውን ያነሣሉ፤ ነገር ግን ይወድቃሉ። ዳንኤል 11:14

Mul’anni raajii Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti fayyadamu, keewwata soddomaa hamma soddoma jahaatti, achiis afurtamaa hamma afurtamii shaniitti qofa osoo hin taane, iddoo bal’aa keessatti fayyadameera. Keewwatni kudha afur irraa hamma kudha sagaliitti Roomaan waaqeffannaa mootummaa addunyaa akka to’attee harka ishee jala galchite ni ibsa; ergasii keewwatni digdamaa irraa hamma digdama afuriitti Roomaan waaqeffannaa saba Waaqayyoo wajjin akkamitti walitti dhufte ni addeessa; akkasumas keewwata digdama afur irraa hamma soddomatti kufaatiin Roomaa waaqeffannaa ifatti dhiheeffameera.

Lakkoofsi kudha afurii jalqaba Roomaa warraaqsotaati; lakkoofsi soddoma immoo dhuma Roomaa warraaqsotaati. Seenaa gidduutti bakka buufame keessatti, Roomaan warraaqsotaa Kiristoosiin fannisuudhaan adda baafamte; kanaafuu fincilli giddugaleessaa kun lakkoofsota kana akka “dhugaa” ta’an ni mul’isa. Alfaa fi Oomegaan mallattoo Isaa guutummaa boqonnaa kudha tokkoffaa kitaaba Daani’el keessatti kaa’eera.

Lakkoofsi afurtamaan keessaa seenaa bara Ronald Reagan irraa jalqabee argamsiisu qaba; innis walta’insa Pirezidaantii Ameerikaa fi nama cubbuu gidduutti taasifame adda baasa. Inni yeroo addaa tokko ni mallatteessa; yeroon sunis akkuma bara 538tti turetti, papasummaan teessoo mootummaa lafa irratti kaa’amuu isaatiin xumurama. Clovis, mootii Farankotaa, jechuunis Faransaayii ammayyaa, mallattoo Ameerikaa ta’uun isaa tasumaa tasaa miti. Clovis Reaganiin fakkeesse. Akkuma Clovis mallattoo waaqeffannaa butaa ture, Reaganis mallattoo Pirootestaantummaa ture.

Lolli kana keessatti Kilooviis, Mootiin Firaankotaa, gara Kaatolikummaa itti jijjiirame Lolli Tolbiyaak (kan akka Lolli Zülpich yookaan Lolli Koologin illee beekamu) ture. Lolli kun bara 496 keessa taʼe. Yeroo sana Kilooviis waaqeffataa taʼee ture; garuu yeroo lola sanaatti, humnoonni isaa moʼamuu irratti akka jiran fakkaatetti, gargaarsa akka isaaf godhuuf Waaqa Kiristaanaa haadha manaa isaa Kaatolika taʼeetti kadhate; akkasumas yoo injifatee baʼe gara Kiristaanummaa akka jijjiiramu waadaa gale. Kilooviis lola sana ni injifate; kanaafis buʼaa isaatiin innii fi qooda guddaan loltoota Firaankotaa isaa gara Kaatolikummaa jijjiiraman; kunis Kiristaanessamuu Firaankotaa keessatti taatee guddaa taʼee mallatteeffame.

Ronald Reagan, inni ofii ibsate protestaantii taʼe, kaka’umsi isaa paappaasii Roomaa wajjin hariiroo iccitii ijaaruuf isa kakaase, Inni mootummaa Sooviyeetii Antikiristoosii raajii Macaafa Qulqulluu taʼuu isaatti amanamummaa cimaa qabaachuu isaa akka taʼe ibse. Reagan mootummaa Sooviyeetii duraanii irratti lola isaa keessatti, eenyuun akka Antikiristoos taʼe ilaalchisee dogoggora isaa utuu hin hubatin, Antikiristoosii wajjin hiriire.

> “Warri hubannaa dubbii hubachuu isaanii keessatti walxaxan, kan hiika farra Kiristoos arguu dadhaban, dhugumaan of isaanii gama farra Kiristoositti ni kaa’u.” Kress Collection, 105.

Ameerikaan keessatti mallattoo raajii lameenatu jira; kunis gaanfota lama bineensa lafa irraa kaʼu sanaan bakka buʼameera. Faransaayis akkasuma mallattoo raajii lameenatu taʼa; kunis Mulʼata boqonnaa kudha tokko keessatti Sodoomii fi Gibxiin bakka buʼameera. Faransaay abbaan papaasummaa irraa dhalate angafa jalqabaa dha; Reegan immoo, kan Ameerikaa bakka buʼu, guyyoota dhumaa keessatti mootota kudhan Mulʼata boqonnaa kudha torbaffaa keessaa isa jalqabaa taʼee, sagaagaltuu Xiiroos wajjin sagaagalummaa raawwate; isheen bara 1798 irraa jalqabee ni dagatamte turte. Isheen bara 1798 yeroo dhumaatti ni dagatamte; garuu bara 1989 yeroo dhumaatti yaadatamuu jalqabdi.

Kilooviis, hoogganaa Firaansi, bara 538 keessatti paaphaasummaan teessoo irra akka kaa’amu kan geessise yeroo tokkoo jalqaba mallatteesse; achitti paaphaasummaan Gumii Orliyaansitti seera Dilbataa dabarse. Reegaan, hoogganaa Yunaayitid Isteets, yeroo tokkoo jalqaba mallatteesse; yeroo sunis paaphaasummaan yeroo dhihoo keessatti seera Dilbataa dhufu sanaan irra deebi’ee teessoo lafa guutuu irratti akka kaa’amu geessaa jira.

Faransa humna dachaa lama qabudha; bara 538tti papasummaa teessoo irra kaa’e, akkasumas Faransayiin, karaa Jenaraala Naapoliyoonii Berthier, bara 1798tti papasummaa teessoo irraa buuse. Yunaayitid Isteetis guyyoota dhumaatti papasummaa teessoo irra ni kaa’a; akkasumas mootii sadarkaa olaanaa mootota kudhan keessaa ta’ee, Yunaayitid Isteetis dhumarratti “ishee onaa fi qullaa ni godha, foon ishee ni nyaata, ibiddaanis ishee ni guba.”

Lakkoofsi afurtammaffaan seenaa lakkoofsa soddomii tokkoo of keessaa qaba; hojii papaasummaa deebisanii teessoo lafaa irra kaaʼuu yeroo Ronald Reagan irraa jalqabee hanga pirezidaantii mootummaa Ameerikaa isa dhumaaatti tti itti fufuttiin akka bakka buʼamees ni ibsa. Pirezidaantiin dhumaa sun Reaganiin fakkeeffamee tureera; jechuunis, Yesuus yeroo hunda xumura jalqabaatiin ni ibsa.

Aayaata jalqabaa Daani’el kudha tokko keessatti, seenaa raajii sanaa (aayaata lama keessatti) dhihaate keessatti, seenaa mootummaa Giriik dursee ture ni argina. Giriikii mallattoo Mootummoota Gamtoomanii fi mootummaa addunyaa tokkoo, mootota kudhan Mul’ata kudha torba keessaa ti. Aayaanni sadii Daani’el kudha tokko keessatti Iskindir Guddicha beeksisa; aayaanni lama immoo seenaa guyyoota dhumaa keessatti mootummaa addunyaa tokkoo dursee jiru ni bakka bu’a.

Keewwata tokko keessatti, Gabri’el jalqaba mootummaa Meedotaa fi Faaresotaa keessatti Daariyosin akka jabeesse qofa ibsa; garuu boqonnaa kudhan keessatti Gabri’el gara Daani’el dhufe yeroo Qiiros inni Faaresii, Daariyos Meedicha utuu hin taʼin, mootummaa geggeessaa turetti. Erga mootummaa sana akka mootummaa raajii keessatti walitti hidhame, lamee taʼe—kan Meedotaa fi Faaresotaa (akkuma Faransaayii fi Ameerikaan taʼe)—ifatti walqabsiisee booda, Gabri’el seenaa mootummaa addunyaa guutuu Iskindir Guddicha dura dhufu sana beeksisa.

> Amma immoo dhugaa si argisiisa. Kunoo, mootota sadii dabalataan Faares keessatti ni ka’u; inni afraffaan garuu isaanii hundumaa irra baay’ee sooressa ta’a; humna isaa qabeenya isaatiin guutameen immoo mootummaa Giriikii irratti hunduma isaanii ni kakaasa. Daani'el 11:2

Alfaanii fi Oomeegaan yeroo hundumaa jalqaba waan tokkoo wajjin dhuma waan tokkoo ni agarsiisu; lakkoofsi lammaffaanis seenaa mootummaa addunyaa-tokkootti raawwatamuun dura jiruuf dubbata; kunis mootummaa Giriikii isa Aleksaandor Guddichaatiin bakka buufame dha. Lakkoofsi lammaffaan kun, sarara raajii waaʼee Ameerikaa Yunaayitid Isteetsii ti; isheenis akka humna gaanfa lamaa bara dhumaa taatee, akkuma humna dachaa Meedotaa fi Faaresotaa, akkasumas Firaansiin fakkeenya taʼeetti. Lakkoofsi kun mootota, jechuun pirezidaantota Ameerikaa Yunaayitid Isteetsii bara dhumaa keessatti fakkeenya taʼan, warra mootummaa addunyaa-tokkoo sadii kan mootummaa jawwee, bineensaa fi raajii sobaa dursee kaʼan ni adda baasa. Kiloovis, seenaa kan antikiristosiin deebiʼisee teessoo irra kaaʼuuf geessu jalqabaa keessatti, pirezidaantii jalqabaa Reegan wajjin wal-madaale.

Yeroo Qiiroos irraa jalqabee, Daani’el boqonnaa kudha tokkoffaa keessatti, pirezidaantoonni sadii ni jiraatu; isaan booddee inni afraffaan immoo isaanii hundumaa caalaa baay’ee sooressa ta’ee ka’a. Daariyoos mootii mootummaa Meedoo-Faarsii isa jalqabaa ture; Qiiroos immoo yeroo Daani’el seenicha Gabri’el irraa argate bulchaa ture, innis mootii isa lammaffaa ture. Qiiroos booda mootota afur ni dhufu; kanaafuu, mootii afraffaan warra booddee dhufan keessaa, mootii isa jahaffaa ta’a.

Mootiin jaʼaffamaan sadaffaan mootii hundumaa caalaa sooressa taʼa; pirezidaantiin (mootiin) sooressi sunis mootummaa Giriikii irratti hundumaa ni kakaasa. Pirezidaantoonni Reegaanii irraa jalqabee turan Bush isa jalqabaa, Kiliintan, Bush isa lammaffaa, Oobaamaa turan; kanaaf mootichi sadaffaan, akkasumas hundumaa caalaa sooressi, Tiraampii taʼa. Mootichi (pirezidaantiin) sun mootummaa Giriikii (globalistoota) “ni kakaasa.” Hiikni jechama Ibrootaa “kakaasu” jedhu baayʼee ibsa qabeessa dha.

Jechi Ibroota keessatti, jechi “kaasuu” jedhamee hiikame sun hidda durii tokkoo ti; hiikni isaas “dammaqsuu” yookaan “hirribaa kaasuudha.” Seenaa mootummaa afraffaa Qiiroos booddee fakkeenyaan agarsiifame keessatti, pirezidaantiin pirezidaantota kaan hundumaa caalaa baayʼee sooressa taʼe tokko ni kaafama; humnaa fi aangoo isaatiinis Giriik irratti “dammaqiinsi” ni dhufa. Giriik, mallattoo addunyaawummaa, fooyyaʼinsummaa, fi “woke-ism” taʼee jiru, seenaa pirezidaantii jahaffaa, isa hunda caalaa sooressa taʼe sana keessatti ifa irratti ni baafama. Inni lafa bulchiinsa pilaanetii guutuu hunda mormii “woke-ism” fooyyaʼinsummaa fi ol’aantummaa addunyaa irratti ni dammaqsa.

Dammaqinni gara sochii “woke-ism” adeemsa-qabeessaatti, isa pirezidaantii hunda caalaa sooressa taʼe yeroo aangoo pirezidaantummaatti dhufu, gaanfa Riippaabilikaanii wajjin ni taʼa; yeroo sanuma immoo dammaqinni durboota kudhan sanaa gaanfa Pirootestaantii keessatti ni taʼa.

Barumsa itti aanutti, qorannaa keenya kan Daaniʼel boqonnaa kudha tokko lakkoofsa afurtamaa irratti ni itti fufna.

> “Amantii bal’inaan amantii fi waaqeffannaan haa laafatullee, waldoota kana keessa duuka-buutonni Kiristoos warri dhugaan ni jiru. Murtiiwwan Waaqayyoo warri dhumaa lafarratti bu’an dura, saba Gooftaa keessa haaromsi qulqullummaa isa jalqabaa akkuma bara ergamootaa booddee hin mul’anne tokko ni jiraata. Hafuuri fi humni Waaqayyoo ijoollee Isaa irratti ni dhangala’a. Yeroo sana keessa, namoonni baay’een waldoota keessaa isa jaalalli addunyaa kanaa jaalala Waaqayyoo fi Dubbii Isaa bakka bu’e sana irraa of addaan baasu. Tajaajiltootaa fi ummataa keessaa namoonni baay’een dhugaawwan guguddoo Waaqayyo yeroo kana keessatti labsamaniif godhe, saba tokko dhufaatii lammaffaa Gooftaaaf qopheessuuf, gammachuudhaan ni fudhatu. Diinni lubbuuwwanii hojii kana gufachiisuu barbaada; yeroo sochiin akkasii dhufu dura immoo, soba fakkeessaa tokko galchuudhaan isa ittisuuf ni yaala. Waldoota inni humna isaa gowwoomsaa jalatti fiduu danda’u keessatti, eebbi addaa Waaqayyoo akka isaan irratti dhangala’e fakkeessuu ni danda’a; wanti fedhii amantii guddaa ta’e jedhamee yaadamu ni mul’ata. Tuunni hedduun, hojii sun kan hafuura biraa ta’us, Waaqayyo isaanif haala dinqisiisaadhaan hojjechaa jira jedhanii ni gammadu. Saaxanni uffata amantii jalatti dhiibbaa isaa addunyaa Kiristaanaa irratti babal’isuuf ni barbaada.” The Great Controversy, 464.

Back to Articles