Article

# Kitaaba Daani’el — Lakkoofsa Soddoma Tokko

Akeekkachiisa Ameerikaa: Hiika Daani’el Har’aaf Qabu keessaa Barbaachisummaa

Author

Jeff Pippenger

Published

December 26, 2023

Formats

PDF
Word
Song MP3

Barreeffamni dallaa irratti barreeffame sunii fi ibsi Daani’el Belshaazaaritti kenne, Geesicha Riphaabilikaanaa gantummaa keessa seenee fi Geesicha Pirotestaantii gantummaa keessa seenee kan Ameerikaa ta’an lamaan irratti murtii dhumaa labsame bakka bu’a. Seenaa jalqabaa abbootii hundeessitoota Yunaayitid Isteetis fi qajeelchitoota jalqabaa Adveentizimii lamaan isaanii ifatti galmaa’ee jira; ta’us, barumsi fi akeekachisni isa keessatti qabaman “dhaloota afur” oliif tuffatamanii kaa’amaniiru. Belshaazaar dhugaa kana guutummaatti bakka bu’a.

Waaʼee dhaloonni maal akka taʼe murteessuuf yeroo sirrii taʼe ibsuun barbaachisaa miti; Dubbiin Waaqayyoo gonkumaa hin kufu, akkasumas inni ifatti dubbata—saboonni fedha Isaa mulʼifame irratti fincilan irratti Waaqayyo galmee isaanii yeroo cufu dhaloota afraffaatti akka taʼe.

> Akkasumas Waaqayyoon dubbiiwwan kana hundumaa akkana jedhee dubbate: Ani Waaqayyo, Waaqa kee, isa biyya Gibxii keessaa, mana garbummaa keessaa si baase dha. Ana dura waaqolii biraa hin qabaatin. Bifa sooramaa tokko illee ofii keetiif hin tolchin; wanta samiirra jiru keessaa yookaan wanta lafa jala jiru keessaa yookaan wanta bishaan lafa jalaa keessa jiru keessaa fakkii kamiinuu hin hojjetin. Isaanitti hin sagadin; isaanis hin tajaajilin; ani Waaqayyo, Waaqa kee, Waaqa hinaafu dha; warra na jibban irratti hammina abbootii isaanii ijoollee irratti, hamma dhaloota sadaffaa fi afraffaatti nan adaba; warra na jaallatanii ajajawwan koo eeganiif immoo kumootatti araara nan godha. Ba’uu 20:1.

Bara dhuma dhumaa keessatti, kanaafuu dhaloota raajii “afuraffaa” Israa’el durii keessatti, Yohaannis Cuuphaanis Kiristoosis dhaloota sana akka dhaloota buutii jedhamutti ibsan.

> Ee dhaloota mar’ataa, isin hamoota taatanii akkamitti waan gaarii dubbachuu dandeessu? afaan immoo guutummaa garaa keessaa dubbata. Namni gaariin kuusaa gaarii garaa isaa keessaa waan gaarii baasa; namni hamaanis kuusaa hamaa keessaa waan hamaa baasa. Ani garuu isinittan jedhu, namoonni dubbii hojii hin qabne hundumaa dubbatan hundumaaf guyyaa murtiitti itti gaafatamu. Jechoota keetiin ni qajeelfamtaatii, jechoota keetiinis ni faradamta. Maatewos 12:34–37.

ᱯᱨᱤᱛᱷᱤᱵᱤ ᱯᱟᱥᱩᱞᱤᱭᱟᱹ ᱥᱮᱥ ᱯᱮᱲᱷᱤᱭᱟᱹ ᱨᱮ, ᱚᱱᱟ ᱰᱨᱟᱜᱚᱱ ᱞᱮᱠᱟ ᱠᱟᱛᱟ ᱠᱚᱣᱟ (ᱢᱤᱫᱴᱷᱟᱸ ᱥᱟᱯ). 1863 ᱥᱟᱞ ᱠᱷᱚᱱ, ᱨᱚᱵᱤᱵᱟᱨ ᱟᱭᱤᱱ ᱦᱟᱵᱤᱪ ᱨᱮ, ᱨᱤᱯᱟᱵᱞᱤᱠᱟᱱ ᱥᱤᱝ ᱭᱩᱱᱟᱭᱴᱮᱰ ᱥᱴᱮᱴᱥ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱠᱚᱱᱥᱴᱤᱴᱭᱩᱥᱚᱱ ᱠᱷᱚᱱ ᱥᱮᱱᱚᱜ ᱮᱱᱟ. ᱡᱟᱹᱦᱟᱸ ᱟᱥᱤᱨᱵᱟᱫ ᱤᱥᱚᱨ ᱚᱱᱟ ᱡᱟᱛᱤ ᱨᱮ ᱮᱢ ᱮᱱᱟ, ᱚᱱᱟᱠᱚ ᱱᱟᱜᱨᱤᱠ ᱟᱨ ᱱᱮᱛᱟᱠᱚᱣᱟᱜ ᱢᱚᱱ ᱚᱱᱟ ᱡᱤᱢᱢᱟᱹᱣᱟᱠᱚ ᱠᱷᱚᱱ ᱥᱮᱱᱚᱜ ᱠᱮᱫᱟ—ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱱᱤᱛᱤ ᱚᱱᱟᱠᱚ ᱧᱮᱞ ᱟᱨ ᱨᱚᱠᱠᱷᱟ ᱨᱮ ᱚᱱᱟᱠᱚᱣᱟᱜ ᱫᱟᱭᱤᱛᱣ ᱛᱟᱦᱮᱸᱱᱟ, ᱟᱨ ᱚᱱᱟ ᱠᱚ ᱚᱱᱟ ᱩᱫᱫᱮᱥᱭᱚ ᱮ ᱵᱷᱩᱞᱟᱹᱣ ᱠᱮᱫᱟ ᱡᱟᱦᱟᱸ ᱯᱨᱟᱨᱢᱵᱷᱤᱠ ᱯᱤᱛᱟᱠᱚ ᱯᱚᱵᱤᱛᱨ ᱫᱚᱞᱤᱞ ᱛᱮᱭᱟᱨ ᱨᱮ ᱱᱤᱨᱫᱮᱥ ᱮᱢ ᱠᱮᱫᱟ; ᱚᱱᱟ ᱫᱚᱞᱤᱞ ᱚᱱᱟ ᱥᱚᱢᱯᱚᱫ ᱟᱨ ᱥᱚᱪᱪᱚᱞᱛᱟ ᱚᱛᱮ ᱡᱚᱱᱚᱢ ᱮᱢ ᱠᱮᱫᱟ, ᱟᱨ ᱛᱟᱭᱚᱢ ᱚᱱᱟᱠᱚ ᱚᱱᱟᱠᱷᱚᱱ ᱯᱷᱚᱥᱞᱟᱣ ᱦᱚᱪᱚ ᱠᱮᱫᱟ. ᱩᱱᱠᱩ ᱠᱮᱵᱚᱞ ᱚᱱᱟ ᱯᱚᱵᱤᱛᱨ ᱫᱚᱞᱤᱞ ᱨᱮᱭᱟᱜ ᱩᱫᱫᱮᱥᱭ ᱢᱟᱛᱨ ᱵᱟᱝ ᱵᱷᱩᱞᱟᱹᱣ ᱠᱮᱫᱟ, ᱢᱮᱱᱠᱷᱟᱱ ᱚᱱᱟ ᱫᱚᱞᱤᱞ ᱨᱮ ᱥᱟᱜᱟᱣ ᱱᱤᱛᱤᱠᱚ ᱨᱚᱠᱠᱷᱟ ᱨᱮ ᱩᱱᱠᱩᱣᱟᱜ ᱫᱟᱭᱤᱛᱣ ᱦᱚᱸ ᱵᱷᱩᱞᱟᱹᱣ ᱠᱮᱫᱟ।

Bara 1863 irraa eegalee hanga seerri Dilbataa baafamutti, gaanfi Pirootestaantii dhugaan (Adveentizimiin) dhugaawwan bu’uuraa isaa Waaqayyo tajaajila William Milleriin hundeesse irraa garagaleera. Eebbi Waaqayyo Adveentizimiif kenne, onnee lammiilee fi hooggantootaa ittiin badhaadhina hafuuraa isaan itti gammadan argamsiisan san eeguu keessatti gahee isaanii bahuu irraa garagalche; isaanis kaayyoo qajeelchitoota jalqabaa ergaa chaartiiwwan qulqulluu lamaan irratti bakka bu’e qopheessuuf qaban ni irraanfatan; ergaan sun badhaadhina raajii isaan eeguu fi labsuu qabaniif hundeessuuf kan qophaa’e ture.

ଯେତେବେଳେ ପ୍ରଭୁ ସିନାଇ ପର୍ବତରେ ପ୍ରାଚୀନ ଇସ୍ରାଏଲ ସହିତ ଚୁକ୍ତିରେ ପ୍ରବେଶ କଲେ, ସେ ତାଙ୍କ ଦଶ ଆଜ୍ଞା ସମ୍ମିଳିତ ଦୁଇଟି ପବିତ୍ର ଫଳକ ପ୍ରଦାନ କଲେ, ଯେଗୁଡ଼ିକ ତାଙ୍କର ଜନମାନଙ୍କ ସହିତ ତାଙ୍କର ଚୁକ୍ତିସମ୍ପର୍କର ପ୍ରତୀକ ହେବାକୁ ଥିଲା। ଯେତେବେଳେ ସେ ବାର୍ଷିକ ପର୍ବଗୁଡ଼ିକ ସ୍ଥାପନ କଲେ, ସେ ନିର୍ଦ୍ଦେଶ ଦେଲେ ଯେ ପେନ୍ତିକଷ୍ଟରେ ଦୁଇଟି ରୁଟିର ଏକ ଅର୍ପଣ ହେବାକୁ ଥିଲା, ଯାହାକୁ ଉପରକୁ ଉଠାଇ ଦେଖାଯିବାକୁ ଥିଲା। ଦୁଇଟି ରୁଟିର ଦୋଳାୟିତ ଅର୍ପଣ ହିଁ ପବିତ୍ରାଳୟ ସେବାରେ ଏକମାତ୍ର ଅର୍ପଣ ଥିଲା, ଯାହାର ପ୍ରସ୍ତୁତିରେ ଖମିର (ମାନବୀୟ ପାପ, ଦ୍ୱେଷ, ଦୁଷ୍ଟତା ଏବଂ କପଟର ଏକ ପ୍ରତୀକ) ସମ୍ମିଳିତ ହେବାକୁ ଥିଲା।

> Booni keessan gaarii miti. Xinnoon raacitii xabboo guutuu akka raacitii godhu hin beektanii? Egaa isin xabboo hin raacitiin taatanii jirtan waan ta’eef, xabboo haaraa akka taataniif raacitii moofaa sana keessaa qulqulleessaa. Kristos, Faasikaa keenya, nuuf aarsaa ta’eeraatii. Kanaaf ayyaana sana haa eegnu; raacitii moofaadhaan utuu hin ta’in, yookaan raacitii hamminaatii fi jal’inatiin utuu hin ta’in, garuu buddeena hin raacitiin kan qulqullinaa fi dhugaa ta’een haa eegnu. 1 Qorontos 5:6–8.

> Yeroo sana, namoonni lakkoobsa hin qabne walitti qabamanii, hamma walii isaanii irra ejjetanitti baayʼatanii turan; innis dura hundumaa bartoota isaatiin akkana jedhuu jalqabe: Raacitii Fariisotaa irraa of eeggadhaa; inni sun fakkeessummaa dha. Luqaas 12:1.

Buddeen raafamaa lama kanneen akka aarsaa raafamaa ol fuudhaman, warra kuma dhibba afurtamii afur sanaa kan mallattoo isaanii turan; isaanis, cubbamoota taʼanii utuu jiranuu, humna Waaqayyootiin hamminaa, jalʼinaa fi fakkeessitummaa isaanii keessaa raacitii isaanii qulqulleessanii turan. Raacitiin buddeena keessa ture sun namoota (cubbamoota) bakka buʼe; isaanis adeemsa qulqulleeffamuu, inniis ibidda badaa ergamaa kakuu keessatti Malaaki boqonnaa sadii keessatti “bilcheeffamuu” jedhamee mulʼifame sanaan cubbuu injifatanii turan. Buddeen sunis “buddeena mootummaa samii” bakka buʼe; yeroo dhiʼaatus akka aarsaa raafamaatti gara samiitti ol fuudhamuu qabu ture.

Gaafa Phenteqoosxee yeroo fakkeenyi buddeena lamaa, kan waggoota dheeraadhaaf ayyaana Phenteqoosxeetti dhihaachaa ture, raawwatamuuf gaʼetti, bartoonni Kiristoos hojii garee biraa tokko (buddeena lammaffaa) addunyaa Ormaa keessaa waamuutti jalqaban. Sana booda buddeenni lama, kan lamaan isaanii iyyuu cubbuu (raacitii) irraa qulqulleeffaman, ni jiraatu turan.

Gabateen seera Kurnan Kudhan lamaan kun fakkeenya walitti dhufeenya kakuu Israa’el durii ta’an; akkasumas buddeena sochoosaa lamaanis walitti dhufeenya kakuu waldaa Kiristaanaa durii bakka bu’u. Jalqaba seenaa bineensa lafaatii keessatti, gabateewwan qulqulluun lamaan kan Habaquuq Israa’el ammayyaa, jechuunis gaanfa Pirootestaantii dhugaa, walitti dhufeenya kakuu isaanii kan fakkeenyan ibsanitti kenname; akkuma Heerri mootummaa qulqulluun gaanfa Ripabilikaanaatiif kenname sana. Gooftaan amma kuma dhibba afurtamii afuritti kumaatama afurii fi afurii akka loltoota jajjaboo ta’anii ka’aniif waamaa jira; yommuu isaan akkas godhanis, yeroo ibidda boolla keessatti darbatamanii isa torba dachaa caalaa ho’ifametti, akka aarsaa sochoosaa (mallattoo ol kaafamaa) ol kaafamu.

Mallattoon sun seeraa Ajajota Kurnan sana, akkasumas warra Buddeena Jireenyaa Waaqaa isa jiraataa cinaa isaanii qabatanii ibidda boollaa sana keessa deddeebiʼan ni bakka buʼa; akkasumas warra barsiisota hundee irratti hundaaʼan, kan taabota qulqulluu lamaan Habbaquuq irratti fakkeeffaman, ni bakka buʼa. Mallattooleen sun hundinuu Dhugaa Baatota lamaan Mulʼata boqonnaa kudha tokko keessatti bakka buʼamaniiru.

Murtiin Beelshaazaar ragaa bineensa lafaa sanaa lameen irratti baʼu ni bakka buʼa. Yeroo murtii sanaatti, dubartiin tokko (waldaa tokko) mootummaa keessaa nama qofa barreeffama harkaan barreeffame sana beekuufi hiiku dandaʼu Daaniʼeeliin taʼuu isaa hubatte turte.

> Ani waaʼee kee dhagaʼeera; hiikkaa kennuu akka dandeessu, shakkii illee furuu akka dandeessu. Egaa amma yoo barruu kana dubbisuu dandeesse, hiikkaa isaas natti beeksifte, uffata diimaa ni uffatta; morma keesitti sansalata warqee ni qabaatta; mootummaa keessatti immoo bulchaa sadaffaa ni taata. Kana irratti Daaniʼel mooticha duratti deebisee, “Kennaan kee siif haa taʼu, badhaasni kees nama biraatiif kenni; taʼus ani barruu kana mootichatti nan dubbisa, hiikkaa isaas isa nan beeksisa” jedhe.

> Yaa mootii, Waaqayyo inni Waaqa Ol-aanaan taʼe mootummaa, guddina, ulfina, fi kabaja Nebukadnezaar abbaa keetiif kenne. Guddina isaaf kenne sanaanis saboonni hundinuu, qomoonninis, afaanota hundas dubbatanuunis, isa duratti hollatanii sodaatan; nama inni fedhe ni ajjeesa ture; nama inni fedhes ni hambisa ture; nama inni fedhes ni ol kaasa ture; nama inni fedhes ni gadi buusa ture. Garuu yeroo garaan isaa ol kaʼe, yaadni isaas oftuulummaadhaan jabaate, teessoo mootummaa isaa irraa buufame; ulfinni isaas irraa fudhatame. Inni ilmaan namaa keessaa ariʼame; garaan isaas akka bineensotaatti taʼe; jireenyi isaas harroota bosonaa wajjin taʼe; akka loonitti margaan isa nyaachisan; qaamni isaas fixeensa waaqaa tiin jiifame; hamma inni mootummaa namootaa irratti Waaqayyo inni Waaqa Ol-aanaan bulchuu, isa irraas nama inni fedhe kaaʼu beekutti.

> Ati ati, yaa ilma isaa, yaa Belshaazaar, ati waan kana hundumaa utuu beektuu garaa kee hin gad of qabne; garuu ofii kee Gooftaa samii irratti ol fuudhte; mi’a manaa Isaas fuula kee duratti fidaniiru; atis, abbootiin kee, niitonni kee, dubartoonni kee warri saalqunnamtii keetiif qabamanis ittiin daadhii wayinii dhugdan; ati waaqota meetii, warqee, sibiilaa diimaa, sibiilaa, mukaatii fi dhagaa, warra hin argine, hin dhageenye, hin beeknes jajjabeessite; garuu Waaqa harka isaa keessa hafuuri kee jiru, karaa kee hundumaas kan isaa ta’e, ulfina hin kennineef: kanaaf kutaan harka sanaa isa biraa irraa ergame; barreeffamni kunis barreeffame. Kunis barreeffama barreeffame sana dha: MENE, MENE, TEKEL, UPHARSIN. Hiikni dubbii kanaas kana: MENE; Waaqayyo mootummaa kee lakkaa’ee xumureera. TEKEL; madaalii keessatti madaalamteetta; hir’inaanis argamteetta. PERES; mootummaa kee qoodameera; Meedotaa fi Faaresotaafis kennameera.

> Achi irratti Belshaazaar ajaje; isaanis Daani’eeliin uffata diimaa uffisan, morma isaa irratti sansalata warqee kaa’an, akkasumas inni mootummaa keessatti bulchaa sadaffaa akka ta’u waa’ee isaa labsii baasan. Halkanuma sana keessa Belshaazaar mootichi Kaldootaa ajjeefame. Daariyos inni Meedichas, umuriin isaa waggaa jaatamii lama ta’ee, mootummaa fudhate. Daani’eel 5:16–31.

Yeroo seerri Dilbataa Ameerikaa keessatti ba’u, xoofoon cubbuu fi xoofoon yeroo qorannaa guutuu isaanii ni ga’u; saba sanaafis, gaanfa Ripablikaanaa gantuu sanaafis, gaanfa Pirootestaantii gantuu sanaafis; sababiin isaas Waaqayyo “mootummaa” (ja’affaa) “lakkoofsee, dhuma isaa ga’eera.” Gaanfota lachuu fi sabni sunis “madaalliiwwan keessatti” (murtii mana qulqullummaa keessatti adeemsifamaa jiruun) “madaalaman, hanqina qabaniis argaman” ta’u. Ameerikaan yeroo sana “qoodamti”; waraanni mootummaa keessaa fi abbaa-irreeummaan akka itti fufan, achiis mootummoota torbaffaa fi saddeettaffaa raajii Macaafa Qulqulluu keessatti ibsamanitti ni kennamti.

> Waaʼee waaʼee Amoorotaa ilaalchisee Gooftaan akkana jedhe: “Dhaloota afraffaatti deebiʼanii as ni dhufu; cubbuun Amoorotaa amma iyyuu guutamee hin jiru.” Sabni kun waaqeffannaa waaqota tolfamoo fi hammina isaatiin ifatti beekamaa ture iyyuu, xoofoon cubbuu isaa amma iyyuu hin guutamne ture; kanaafis Waaqayyo guutummaatti akka balleeffamtu ajaja hin kennu ture. Uummanni humna waaqayyoo haala adda taʼeen mulʼifamee argu qabu ture, akka isaan sababa ittiin of irraa ittisan hin qabaanneef. Uumaan gara laafessa sun hanga dhaloota afraffaatti cubbuu isaanii obsaan baachuu fedhaa ture. Ergasii, yoo jijjiiramni gara fooyyaʼuutti geessu hin mulʼanne taʼe, murtoon Isaa isaan irratti ni buʼa ture.

> “Inni Daangaan dogoggora hin qabneen ammallee saboota hundumaa wajjin herrega ni qaba. Yeroo garaa-laafinni Isaa waamicha qalbii jijjiirrannaatiin dhihaatutti, herregni kun banaa taʼee ni jiraata; garuu yeroo lakkoofsi hamma murtaaʼe tokkootti gaʼu, kan Waaqayyo murteesse, tajaajilli dheekkamsa Isaa ni jalqaba. Herregni sun ni cufama. Obsaan waaqaa ni dhaabata. Buʼaa isaanii irratti garaa-laafinaaf kadhannaan siʼachi hin jiru.”

> “Raajichi inni bara dheeraa keessa ilaalaa ture, yeroo kana mul’ata isaa duratti dhihaatee arge. Saboonni bara kanaa araara yeroo kam iyyuu hin argamne fudhattoota ta’anii jiru. Eebbiwwan mootummaa samii keessaa filatamoon isaaniif kennamanii jiru; garuu of tuulummaan dabalaa, sassatummaan, waaqeffannaan waaqota sobaa, Waaqa tuffachuun, fi galata dhabuu salphaan isaan irratti barreeffamanii jiru. Isaanis herrega isaanii Waaqayyoo wajjin saffisaan cufaa jiru.”

> “Garuu waan na hollachisu inni kun dha: warri ifa fi mirga isa hundarra guddaa argatan hammina yeroo sanaa babal’achaa jiru sanaan xuraa’aniiru. Warra hamoo isaan marsanitti dhiibamanii, baay’een isaanii, warra dhugaa jedhu keessaa illee, qabbanaa’anii, yaa’a jabaa hamaa sanaan gadi dhiibamanii deemu. Tuffiin waliigalaa qulqullummaa dhugaa fi qulqullina irratti darbamu sun, warra Waaqayyotti dhi’oo hin hidhanne seera Isaa kabajuu isaanii akka dhaban godha. Utuu isaan ifa hordofaa fi dhugaa garaadhaa ajajaa jiran ta’ee, yeroo seerri qulqulluun kun akkas tuffatamee fi cinaatti gatamutti, caalaatti illee isaanii biratti qaalii ta’ee mul’ata ture. Akkuma seera Waaqayyoo tuffachuun caalaatti ifatti mul’achaa deemutti, sararri adda baasu warra isa eegan keessaa fi biyya lafaa gidduu jiru caalaatti ifa ta’a. Jaalli qajeelfamoota waaqa irraa kennamaniif kutaa tokko keessatti akkuma dabalaa deemutti, tuffiin isaanii kutaa biraa keessatti akkuma dabalaa deemuunis ni ta’a.”

> “Rakkinni sun saffisaan dhiyaachaa jira. Lakkoofsi saffisaan babal’achaa jiru yeroo daawwannaa Waaqayyoo jechuunis yeroo inni namoota isaa ilaaluu jedhu dhufuu irratti akka gahe agarsiisa. Inni adabbii raawwachuuf fedhii dhabuyyuu, ta’us ni adaba; kana immoo ariitiidhaan ni raawwata. Warri ifa keessa deddeebi’an mallattoolee balaa dhiyaachaa jiruu ni argu; garuu isaan badiisa sana eeggachuu irratti tasgabbiidhaan, yaaddoo malee taa’anii, guyyaa daawwannaa keessatti Waaqayyo saba isaa akka eeguu of jajjabeessuun turuu hin qaban. Kun irraa fagoo dha. Isaan, Waaqayyo irraa gargaarsa amantii cimaadhaan eegaa, warra kaan fayyisuuf ciminaan hojjechuun dirqama isaanii ta’uu hubachuu qabu. ‘Kadhannaan qajeelaan tokko garaa guutuudhaan kadhatu baay’ee hojjeta.’”

> “Raacitni Waaqayyummaa guutummaatti humna isaa hin dhabin. Yeroo balaa fi gad-deebi’uun waldaa kiristaanaa baay’ee guddaa ta’etti, gareen xinnoon ifa keessa dhaabachaa jiru xureewwan biyya keessatti hojjetaman irratti aaduu fi iyyuu keessatti ni argamu. Garuu caalaatti kadhannaan isaanii waldaa kiristaanaatiif ni ol ka’a, sababni isaas miseensonni ishee akka amala biyya lafaa sanaatti hojjechaa jiru.”

> “Kadhannaan ciminaa amanamoo muraasni kun dhiʼeessan akkasumaan hin hafan. Yommuu Gooftaan akka haaloo baasaatti baʼu, yeroo sanattis warra amantii qulqullina isaa keessatti eeggatanii ofii isaanii addunyaa irraa xurii malee eeggatan hundumaatiif akka eegduutti ni dhufa. Yeroo kanattis Waaqayyo filatamoota ofii Isaa guyyaa fi halkan Isa waammatan, inni yeroo dheeraa isaaniif obsa godhus, haaloo akka baasu waadaa galeera.

> “Ajajni kunis: ‘Magaalaa sana keessa, Yerusaalem gidduu keessa darbaatii, namoota jooji’anii fi xuraa’ina ishee gidduutti hojjetamu hundumaaf boo’anii iyyaan gaddan sanaa adda isaanii irratti mallattoo kaa’i.’ Warri kun jooji’anii boo’an kun dubbii jireenyaa labsaa turan; isaan ifatanii, gorsanii, kadhatanii turan. Namoonni tokko tokko kanneen Waaqayyoon salphisaa turan yaada geddaratanii garaa isaanii fuula Isaa duratti gad of deebisan. Garuu ulfinni Gooftaa Israa’el irraa fagaatee ture; namoonni baay’een amma iyyuu bifa amantii itti fufanis, humni fi argamni Isaa isaan keessaa dhabame ture.” Testimonies, volume 5, 208–210.

Warri Daani’el Belshaazaar duratti dhaabatee tureen bakka bu’an, kan “Fuuldura Ameerikaaf” beekan, yeroo sana “uffata diimaa dhiiga keessaa” Daani’el ni fudhatu, “faaya morma warqee” ni argatu, akkasumas “mootummaa keessatti bulchaa sadaffaa” ta’anii ni labsamu. Diimaan dhiiga keessaa mallattoo fi halluu angafaa ti; isaan qooda dachaa dhaala Abbaa isaanii kan fudhatan, warra dhibba afurtamii afur kuma ta’anidha.

> Isaan warri dubartoota wajjin of xureessine miti; isaan durbummaadhaan jiraatan. Isaan warra Hoolichaa eessa inni dhaqu hundatti isa duukaa buʼan. Isaan keessaa namoota keessaa furamanii, Waaqayyoo fi Hoolichaaf jechuun mootummaa jalqabaa taʼan. Mulʼata Yohannis 14:4.

ገፀ ባንዴራ እንደሚነሱት ከሁለቱ እንጀራዎች ውስጥ፣ በእጃቸው ላይ ቀይ ሐር የተጣለባቸው የበኩር ልጆች (የመጀመሪያ ፍሬዎች) ናቸው።

> Yommuu isheen ciniinsuu jalqabde, inni tokko harka isaa baase; deesiftuunis fuutee harka isaa irratti foʼaa diimaa hidhdee, “Inni kun isa jalqabaan baʼe” jette. Inni garuu harka isaa deebifatee yeroo sanatti, kunoo, obboleessi isaa baʼe; isheenis, “Akka ati akkamitti cabsitee keessaa baate! Cabsichi kun si irratti haa taʼu” jette; kanaaf maqaan isaa Phaareez jedhame. Booddees obboleessi isaa, kan harka isaa irratti foʼaan diimaan jiru, baʼe; maqaan isaas Zaaraa jedhame. Uumama 38:28–30.

Waantii jalqabaa “diimaa” Caaffata Qulqullaa’oo keessatti yeroo “Zaraa” jedhame, inni angafa dhalootaa ta’ee fi maqaan isaa hiikni isaa ‘ifaa ba’u’ jedhu, lamaan Yihudaan irraa dhalatan keessaa dura ba’eedha. Haati isaa Taamaar, ishii sagaagaltummaa hojjette, haadha manaa ilma Yihudaa hamaa du’e sanaa turte. Zaraan, ‘ifaa ba’u’ sun, gosa Yihudaa keessaa dhufe, harka isaas irratti fo’aa diimaa qaba ture. “Faareez” jechuun cabsee ba’uu jechuudha; innis warra paaphaasummaa irraa adda cituu fi yeroo rakkoo seera Dilbataa keessatti Baabilon keessaa ba’an bakka bu’a.

“sarara diimaa” yeroo magaalaan Yerikoo barbadaa’etti, mallattoo sagaagaltuu Yerikoo eeguus ture.

> Kunoo yeroo nu gara biyyaatti dhufnu, funyoo diimaa kana foddaa keessaa, ittiin nu gad buufte sana irratti hidhi; abbaa kee, haadha kee, obboloota kee, warra mana abbaa keetii hundumaas gara mana keetti walitti qabi. Namni kam iyyuu balbala mana keetii keessaa gara daandii baʼe, dhiigni isaa mataa isaa irratti haa taʼu; nus yakka irraa bilisa in taana. Namni kam iyyuu si wajjin mana keessa jiru irratti harki yoo kaaʼame, dhiigni isaa mataa keenya irratti in taʼa. Ati immoo dhimmicha keenya kana yoo beeksifte, kakuu kee isa nu kakachiifte sana irraa bilisa in taana. Isheenis, “Akka dubbii keessaniitti haa taʼu” jette. Achiis isaan geggeessitee gad dhiifte; isaanis deeman; isheenis funyoo diimaa sana foddaa irratti hidde. Iyyaasuu 2:18–21.

Uffanni diimaanii bifa diimaa Dibniʼeel yeroo sana inni kuma dhibba tokkoo fi afurtamii afur kanneen keessaa isa duraa, maxinoo lamaan ol kaafaman keessaa isa jalqabaa akka bakka buʼu agarsiisa. Isaan akkuma maxinoo buddeenaatti, Buddeena mootummaa waaqaa isa karaa fannifamaatti adeemsa Isaa keessatti galma waliinii keessatti uffata diimaa isaaf kenname bakka buʼu. Galma cidha Belshaazaar keessatti, kan galma waliinii iddoo Yesuus uffata diimaa itti argate fakkeesse keessatti, warra inqiroo yeroo dhihoo keessatti “Future for America” keessatti dhufu hubatanitti ni kenname.

> Achiis loltootaa bulchaa sanaa Yesuusin mana mootummaa keessatti galchanii, loltoota guutummaa tuuta sanaas isa biratti walitti qabani. Isaanis uffata isaa irraa baafanii, uffata diimaa bifa ibsaa qabu isa uffisan. Maatewos 27:27, 28.

Uffanni warra Daani’eeliin bakka bu’aman sanaaf kennamu uffata qajeelummaa Kiristoos isa adii dha.

> Nu gammannaa haa ililchinee isa ulfeeffannaa kenninaaf; fuudhiinsi Hoolichaa gaʼeeraatii, niitiin isaas of qopheessiteerti. Isheen uffata quncee talbaa irraa hojjetame, qulqulluu fi adii uffattuuf isheedhaaf kennameera; quncee talbaa sun qajeelummaa qulqullootaa ti. Mul’ata Yohaannis 19:7, 8.

Wayyaa Daaniyaeliin bakka bu’an sanaaf kenname diimaa fi adii lamaanidha; uffanni isaanii yeroo Inni dibata qulqulleessaa uffataa, kan guutuuffaa Maalaakii boqonnaa sadii keessatti eerame sanaan, ilmaan Lewwii yeroo qulqulleessu keessatti dhiqamanii qulqullaa’aniiru.

> Garuu eenyutu guyyaa dhufaatii isaa dhaabbachuu dandaʼa? Inni yeroo mulʼatutti eenyutu dhaabachuu dandaʼa? Inni akkuma ibidda nama qulqulleessituu ti, akkuma saamuna warra uffata miiccuus ti. Inni akka nama meetii baqsee qulqulleessu tokkootti taaʼee, meetii ni baqsa, ni qulqulleessas; ilmaan Leewwis ni qulqulleessa, akka warqee fi meetiitti isaan ni baqsa, akka isaan qajeelummaadhaan Waaqayyoof aarsaa dhiʼeessaniif. Miilkiyaas 3:2, 3.

Uffanni sun adii dha; garuu dhiiga hoolaa diimaa keessatti dhiqamee waan taʼeef qofa.

> Yesuus Kiristoos irraas, inni dhugaa baatuu amanamaa, warra du’an keessaa angafaa kan dhalate, akkasumas bulchaa mootota lafaa. Isa nu jaallateef, dhiiga ofii isaatiin cubbuu keenya irraa nu dhiqeef, akkasumas mootummaa fi luboota Waaqa fi Abbaa isaatiif nu godheef, ulfinnii fi mootummaa bara baraan isaaf haa ta’u. Ameen. Mul’ata Yohaannis 1:5, 6.

Waamni warqee irree jalqabaaf yeroo Yoseef gara bulchiinsa Gibxii muudametti dubbatama.

> Pharaonis immoo Yoseefiin, “Kunoo, ani biyya Gibxii hundumaa irratti si muuddeera” jedhe. Pharaonisis qubeensaa harka isaa irraa baasee harka Yoseefiitti kaaʼe; uffata mootummaa quncee talbaa irraa hojjetame isaan isa uffise; mormasaattis sansalata warqee kaaʼe. Gaarii lammaffaa isa qabaaturrattis akka yaabbatu godhe; isaanis fuuldura isaa, “Jilbeenfadhaa” jechuun iyyan; akkasitti biyya Gibxii hundumaa irratti bulchaa isa godhe. Pharaonis qubeensaa harka isaa irraa baasee harka Yoseefiitti kaaʼe; uffata mootummaa quncee talbaa irraa hojjetame isaan isa uffise; mormasaattis sansalata warqee kaaʼe. Uumama 41:41–43.

Sababni Yoseef Faraʼooniin bulchaa Gibxii irratti akka muudameef, Yoseef abjuu Faraʼoonii waaʼee “yeroo torbaa” taʼe, balaa hamaa qilleensa “bahaa” wajjin walqabatee hiikuu dandaʼuu isaati.

> Pharaohs Yoosefiin akkana jedhe; Ani abjuu koo keessatti, kunoo, qarqara lagaatti dhaabadheen ture; kunoo immoo, sangoonni torba foon qaroowwan, bifa gaarii qabaniis laga keessaa ol baʼan; isaanis margaa keessa dheedan; kunoo immoo, isaan duubaan sangoonni torba kanneen hiyyeeyyii, bifa isaanii baayʼee hamaa taʼe, foonis laafe, kanneen hammina isaaniitiin guutummaa biyya Gibxii keessatti ani takkaa hin argin, ol baʼan; sangoonni laafanii fi bifa isaanii hamaa taʼe sunis sangoota torba isa duraa, foon qaroowwan sana nyaatan; yeroo isaan nyaatanittis, akka isaan nyaataniiru jechuun beekamuu hin dandeenye; garuu akkuma jalqabaatti ammas bifa isaanii hamaa turan. Kanaaf anis dammaqe. Ani immoo abjuu koo keessatti arge; kunoo, biilaan torba guutuu fi gaariin taʼan muka tokko irratti biqilan; kunoo immoo, biilaan torba kanneen gogogan, qaqalʼoon, bubbee baʼaatiin rukutaman, isaan duubaan biqilan; biilaan qaqalʼoon sunis biilaa gaarii torban sana liqimsan; anis kana ogeessota falfalatti hime; garuu kan anaaf hiiku tokko illee hin turre. Yoosefis Pharaohiin akkana jedhe; Abjuun Pharaoh tokko dha; Waaqayyo waan inni gochuuf jedhu Pharaohitti argisiiseera. Uumama 41:17–25.

Yooseef abjuu Fara’oon hiika “sarara irratti sarara” jedhuun hiike; jalqaba irrattis abjuuwwan lamaan tokko akka ta’an Fara’oonaa beeksise. Achiis jecha “torba” jedhu, kan akka mallattootti “loon” fi “mukeetii qamadii” wajjin walqabate, hiike. Kutaa kana keessatti jechi “torba” jedhu, Lewwoota boqonnaa digdamii jahaa keessatti “yeroo torba” jedhamee hiikame sanauma dha. Yooseef “torba” sana akka mallattoo waggoota torbaa, yookaan guyyoota kuma lama dhibba shan fi digdamaatti hiike. Yooseefii fi Daani’el lamaan isaanii iyyuu mallattoo “yeroo torbaa” Lewwoota boqonnaa digdamii jahaa keessaa hiikaa turan.

Abjuu Fara’oon keessatti, beelli kun qamadiiwwan “bubbee bahaatiin gubamuudhaan” dhufe. Akka Yoseef ifatti itti fayyadamuutti, sarara irratti sararaan, “bubbeen bahaa” kun yeroo beelaa fi kufaatii diinagdee kan uumuu Islaama taʼuu isaa adda baasa; yeroo kanaas Yoseefii fi Daaniʼel faaya warqee mormaatti kennamuun jalqaba, kunis mootummaa addunyaatti mallattoo ol kaafamuu (Misra Yoseef), akkasumas hoolota Waaqayyoo kan biraa keessaa Baabilonii (Daaniʼel) keessaa waamuuf agarsiisa.

Gaanfi lama Ameerikaa humnoota raajii Macaafa Qulqulluu hunda, kanneen saboota lama akka taʼanitti bakka buʼamanii jiran, ni bakka buʼu. Kunis Faransaay, isa raajiidhaan Sodoomii fi Gibxii of keessaa qabu, akkasumas Israaʼel isa mootummaa kaabaa fi mootummaa kibbaa of keessaa qabu, akkasumas mootummaa Meedoo-Faarsiis dabalata. Gaanfi lama mootummaa Meedoo-Faarsiis keessatti Daaniʼel boqonnaa saddeet keessatti ibsaman, gaanfi mootummaa keessaa tokko booddee akka ol baʼu adda baasu.

> တဖန် ငါသည် မျက်စိကို မြှောက်၍ ကြည့်ရှုသောအခါ၊ မြစ်ရှေ့၌ ဦးချိုနှစ်ချောင်းရှိသော သိုးထီးတစ်ကောင် ရပ်နေသည်ကို မြင်လေ၏။ ဦးချိုနှစ်ချောင်းစလုံး မြင့်ကြ၏။ သို့ရာတွင် တစ်ချောင်းသည် အခြားတစ်ချောင်းထက် ပိုမြင့်၍၊ ပိုမြင့်သောအချောင်းသည် နောက်မှ ပေါက်ထွက်လာလေ၏။ ဒံယေလ ၈:၃

Gaaffileen lameen Meedoo-Faarsi bineensota bineensicha lafaa lama bakka bu’u; kanaafis bineensicha lafaa keessaa gaaffilee keessaa tokko ol ka’aa ta’ee booddee ba’uu qaba. Yeroo dhumaa keessa, bara 1798tti, mootummaa bineensicha lafaa jalqabame; akkasumas gaaffileen Pirootestaantummaa Eliyaas raajichaatiin, kan William Milleriin bakka buufame, gara Tulluu Qarmelositti geeffame. Wal’aansi tokko ni jiraachuu qaba ture; innis raajii dhugaa fi raajii sobaa gidduutti adda ba’umsa mul’isu ture; kunis qormaata Tulluu Qarmeloos irratti, kan Hagayya 11, 1840 irraa jalqabee hanga Onkoloolessa 22, 1844tti raawwatameen ni raawwatama ture.

ኣድቨንቲዝም ሚለራዊ ብመለኮታዊ ምሕደራ እቲ ሓቀኛ ነቢይ ከም ዝኾነ ተለልዩ፤ በቲ ተመሳሳሊ ግዜ ድማ ፕሮቴስታንት ዲኖሚኔሽናት ናይ ኣሜሪካ ናብ ጳጳሳዊት ሮሜ ተመሊሰን፡ ደቀን ኮይነን። ብ1863 እቲ ሓቀኛ ፕሮቴስታንታዊ ቀርኒ ናይ ኣድቨንቲዝም ሚለራዊ፡ ናብቲ ሓደ ሕብረት ምስ ዓላዊ ፕሮቴስታንቲዝም ተመሊሱ፤ ምኽንያቱ ድማ ናብቲ ምስ ዓላዊ ፕሮቴስታንቲዝም ዝተመሳሰለ ብልሹው ኣገባብ መጽናዕቲ መጽሓፍ ቅዱስ ብምምላስ እዩ፤ ከምኡ እውን ነቲ መልእኽቲ ኤልያስ ምንጻግ ዝኾነ ናቶም ቀስ በቀስ ስራሕ ኪጅምሩ ከለዉ። በቲ ተመሳሳሊ ዘመን ድማ እቲ ናይ ኣሜሪካ ውግእ ሓድሕድ ተጀሚሩ። (ኣስተውዕሉ፦ እቲ መንፈስ ቅዱስ ምስ ተነጺጉ፡ ሽዑ እቲ ካልእ መንፈስ ይቆጻጸር፣ ውግእ ድማ ልዑል ሳዕቤኑ እዩ።) በዚ ግዜ እታ ሃገር ብትክክል፣ ብፖለቲካ፣ እና ብትንቢታዊ መንገዲ ተኸፊላ ነበረት። እቲ ቀርኒ ሪፐብሊካኒዝም ካብ እቲ ነጥቢ ንደሓር ኣብ መንጎ ክልተ ቀንዲ ፖለቲካዊ ፓርቲታት እናወሰኸ ዝኸይድ ቃልሲ ክህሉ እዩ።

Bara 1863 irraa eegalee, mallattoo qoodamuu kan taʼe, sababni isaas waggaan sun lola mootummaa giddugaleessa Kaabaa fi Kibbaa gidduutti geggeeffame keessatti handhuura isaa ture; gareewwan siyaasaa lama kan gaanfa Republican keessaa fi gareewwan lama kan gaanfa Protestant keessaa, isaanis paartilee Democratic fi Republican, akkasumas Protestaantota gantuu Dilbata eeganii fi Sanbata eeganii of keessaa qaban, ni uumaman. Qoodamuun dachaa gaanfa kam iyyuu taʼe bara Kiristoos keessatti Saduuqeewwanii fi Fariisotaatiin fakkeeffamee ture. Gareen tokko qajeelfamoota hundeeffamaa ifatti ni morme; inni kaan immoo qajeelfamoota hundeeffamaa ni deggera jechuun of mulʼise, garuu dhuma irratti isaan bakka buusee duudhaa fi aadaa namootaatiin jijjiire.

Fulbaana 11, 2001 irratti, yeroo qormaanni fakkeenya bineensaa raajii keessatti jalqabame; inniis seera Dilbataatti, yookaan cidha machii Belshaazaaritti, xumura isaa ga’a. Seerri Dilbataa mallattoo walitti dhufeenyi mootummaa fi waldaa amantii guutummaatti akka guddifamee jiru adda baasu dha. Yeroo sana gaanfiwwan lamaan Ripabilikanummaa gantuu fi Pirootestaantummaa gantuu gaanfa gantuu tokko ta’u; yeroo sanattis Daani’el gaanfa sadaffaa, yookaan bulchaa sadaffaa, yookaan gaanfa Pirootestaantii isa dhugaa kan boodarra ka’ee fi isa ol-aanaa ta’e godhama; sababiin isaas yeroo sanatti inni akka alaabaa ta’ee ol kaafama.

Yooseefiifi Daaniʼel immoo sarara raajii tokkoo dha; sababiin isaas, sarara irratti sararaan, raajonni hundinuu guyyoota dhumaa adda baasu. Isaan lamaanis yeroo isa “torba” sana, yeroo isa arganitti, ni hubatan. “Bubbeen bahaa” jechuun Islaamummaan, yeroo isaan “Amerikaadhaaf Fuuldurri” maal akka taʼe Beelshaazaarii fi Faraʼooniif hiika isaanii kennanitti, dallaa jala seenaa jira. Isaan “uffata diimaa” qajeelummaa Kiristoos uffatanii jiru; innis “uffata adii” isa dhiiga Kiristoosiin akkas taʼe dha. Isaan yeroo bulchaa sadaffaa, isa ol baʼee ol kaʼuu fi dhuma irratti ol baʼu taʼanitti, akka mallattoo kaafamanii fi akka gonfoo, yookaan sansalata warqee, fakkeeffamanii jiru.

Nuyi sin itti fufnee barruu itti aanu keessatti boqonnaa jaʼaaffaa Daaniʼel irratti ilaalla.

> “Bulchinsa sanaa maraatummaa sanaa maraatummaa sanaa sanaa sanaa keessatti, Belshaazaarii fi mootummaa isaa keessaa guguddoonni isaa cubbuu isaanii fi cubbuu mootummaa Kaldootaa safartuu guutaniiru. Harki Waaqaas kan dhoorku hammina dhihaachaa jiru deebisee ittisuu hin dandeenye. Waaqni qophiiwwan eeggumsa isaa hedduu hedduudhaan seera Isaaf kabaja akka baratan isaan barsiisuuf yaaleera. ‘Nu Baabilonin fayyisuu ni dandeenya turre,’ jechuun warra murtiin isaanii amma hamma samii ga’aa jiru ilaalchisee dubbateera, ‘garuu isheen hin fayyine.’ Ermiyaas 51:9. Sababii jallina adda ta’e kan garaa namaatiin, Waaqni dhuma irratti murtii hin deebifamne dabarsuuf dirqameera. Belshaazaar ni kufa ture, mootummaa isaas harka warra kaaniitti darbuuf ture.” Prophets and Kings, 530.

Back to Articles