Article

# Kitaaba Daani’el - Lakkoofsa Tokko-Dhibba Afurtamii Jaha

Hiikuu Raajii Hiikuu: Pirezidaantii Dhumaa, Bulchiinsa Abbaa Irree, fi Seera Dilbataa Dhiyaachaa Jiru

Author

Jeff Pippenger

Published

March 19, 2024

Formats

PDF
Word
Song MP3

ꯑꯩখোয়না ꯋꯥꯍꯩ ꯑꯁꯤꯒꯤ ꯃꯍুতꯁꯤংꯗ ꯑꯃꯁুং ꯆꯠꯅꯕꯥ ꯐꯪꯕꯤꯔꯤ, ꯃꯁꯤ ꯑꯃꯥ ꯑꯣꯏꯔꯤ ꯑꯗꯨꯒꯤ ꯃꯔꯝꯗ ꯌꯨꯅꯥꯏꯇꯦꯗ ꯁ꯭ꯇꯦꯠꯁ ꯀꯤ ꯑꯔꯣꯏꯕ ꯄ꯭ꯔꯦꯖꯤꯗꯦꯟꯠ ꯑꯁꯤ, ꯃꯍꯥꯛꯄু ꯃꯈꯣꯏꯒꯤ ꯄꯨꯔꯥꯟ ꯑꯃꯥꯗ ꯃꯌꯥꯝ ꯅꯧꯗꯨꯅ ꯑꯥꯔꯥꯟꯕꯥ ꯊꯧꯢꯒꯤ ꯁ꯭ꯋꯔꯨꯞ ꯑꯃꯗꯥ ꯃꯇꯤꯛ ꯄꯤꯕ ꯑꯣꯏꯅꯥ, ꯃꯁꯤꯒꯤ ꯋꯥꯍꯩ ꯑꯗꯨ ꯑꯌꯥꯝ ꯑꯀꯨꯞꯄ ꯁꯟꯗꯦ ꯂꯣ ꯂꯥꯛꯀꯗꯧꯔꯤ ꯃꯇꯝꯒꯤ ꯄꯨꯔꯥꯟ ꯄꯥꯟꯗꯝ ꯑꯁꯤꯗꯥ ꯏꯔꯤ। ꯑꯃꯠꯇ ꯑꯃꯁꯨ ꯑꯍꯥꯟꯕ ꯃꯐꯝ ꯑꯃꯗꯥ ꯇꯧꯕ ꯉꯝꯗꯦ, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯃꯂꯦꯝꯒꯤ ꯅꯥꯇꯨꯅꯁꯤꯡ ꯑꯗꯨ ꯏꯔꯥꯏꯕ “ꯑꯦꯔꯊ ꯕꯤꯁ꯭ꯇ” ꯑꯁꯤꯒꯤ ꯃꯤꯌꯥꯝ ꯑꯁꯤ ꯇ꯭ꯔꯝꯞ ꯃꯇꯨꯡ ꯏꯔꯤꯕ ꯃꯀꯣꯛ ꯑꯁꯤꯗꯥ ꯍꯥꯏꯔꯤꯕ ꯃꯇꯝꯗ ꯃꯈꯣꯏ ꯐꯖꯅ ꯁꯥꯝꯅ ꯌꯥꯝꯅ ꯌꯦꯠꯂꯤ। ꯃꯍꯥꯛꯀꯤ ꯃꯇꯥꯡ ꯑꯁꯤꯗꯥ ꯁꯥꯅꯕ ꯃꯤꯁꯤꯡꯅ ꯃꯍꯥꯛꯀꯤ ꯃꯌꯦꯛꯇ ꯌꯥꯝꯅ ꯏꯕꯤ ꯁꯤꯖꯤꯟꯅ, ꯃꯍꯥꯛꯅ ꯑꯗꯨꯒꯤ “ꯁ꯭ꯋꯥꯝꯄ” ꯑꯁꯤ ꯁꯦꯝꯗꯣꯛꯄ ꯀꯔꯝꯅ ꯆꯠꯅꯕ ꯑꯣꯏꯒꯦ ꯍꯥꯏꯕ ꯑꯗꯨ ꯃꯍꯥꯛꯀꯤ ꯃꯤꯠꯌꯦꯡꯗ ꯈꯪꯅꯕ ꯌꯥꯏ, ꯑꯃꯁꯨꯡ ꯇ꯭ꯔꯝꯞꯅ ꯑꯃꯥ ꯑꯀꯪꯕ ꯗꯤꯛꯇꯦꯇꯔ ꯑꯃꯒꯤ ꯉꯥꯛꯄ ꯑꯁꯤ ꯂꯧꯊꯣꯛꯂꯕ ꯍꯟꯅ, ꯃꯁꯤ ꯃꯐꯝ ꯀꯔꯝꯅ ꯂꯣꯏꯁꯤꯟꯕ ꯉꯝꯗꯕꯅꯤ ꯍꯥꯏꯕ ꯑꯗꯨ ꯂꯥꯏꯔꯤ। ꯃꯤꯌꯥꯝꯒꯤ ꯑꯌꯥꯝꯕ ꯃꯥꯆꯥ ꯑꯃꯅ ꯗꯤꯛꯇꯦꯇꯔꯅ ꯇꯧꯔꯤꯕ ꯊꯕꯛ ꯑꯗꯨꯕু ꯁꯥꯈꯤꯕ ꯃꯇꯝꯗ, ꯑꯗꯨ ꯑꯣꯏꯅꯥ ꯌꯥꯝ ꯃꯇꯤꯛ ꯄꯤꯕ ꯗꯤꯛꯇꯦꯇꯔꯁꯤꯡ ꯑꯣꯏ। ꯍꯤꯠꯂꯔ ꯄꯥꯡꯊꯣꯛꯄ ꯃꯃꯥꯡꯗ, ꯆꯥꯎ ꯑꯃꯒꯤ ꯈꯨꯅꯤꯡ ꯂꯩꯅꯕ ꯑꯣꯏꯅꯥ ꯁꯦꯜꯒꯤ ꯈꯣꯔꯥꯡ ꯑꯃꯒꯤ ꯃꯄꯨꯟ ꯉꯥꯛꯑꯒꯥ ꯂꯧꯒꯅꯤ।

Hitler wanta gara biraa godhe, Jarmanonniis seenaa sana keessaa baayʼee isaanii beekuu yookiin fudhachuu hin barbaadan taʼus, Hitler hojii isaa keessatti deeggarsa balʼaa qaba ture. Dhimmoonni Yunaayitid Isteetisii fi guutummaa addunyaatti dura dhaabbatan, lammiilee gidduutti addaan baafannaa uumaa jiru; sararoonni ammas kaaʼamaa jiru. Yeroon lola Warraaqsaa irraa jalqabee hamma 1798tti jiru, yeroo qophii kan mallattoo warra dhibba tokkoo fi afurtamii afur kumaatti wal simatu bakka buʼa. Seerri Patriot Act irra-deebiin hafuuraa Lola Warraaqsaa jalqabuu isaa ni mallatteesse. Yesuus yeroo hunda dhuma jalqabaatiin ni agarsiisa; bineensi lafaa immoo Lola Warraaqsaatiin jalqabe, akkasumaanis isa tokkoon ni xumurama. Isa jalqabaa jechuun isa mulʼataa ture; inni dhumaa garuu hafuuraa dha.

Lolli Walabummaa Ameerikaa dhugumaan taʼe; akkasumas guyyoota dhumaatti irra deebiʼamee ni taʼa. Innis pirezidaantii mootummaa “Republican” jalqabaa dhufuu isaa mallatteesse; inni immoo pirezidaantii “Republican” isa dhumaa fakkeenyaaf dhaabbata. Paartiin Republican paartii garbummaatti mormu taʼee hundeeffame; kunis paartii Democratotaa isa yeroo dheeraaf dhaabbatee garbummaa deeggaru mormuuf ture. Falmiin siyaasaa sun Lolli Walabummaa sana, akkasumas mootummaa pirezidaantummaa Lincoln fide. Kanaaf pirezidaantii Republican jalqabaa Lolli Walabummaa sana irraa addaan baasuuf hin dandaʼamu; kanaafis pirezidaantiin Republican inni dhumaa dursee bifa ariifataa taʼeen seensa Lolli Walabummaa tokkoof taʼu ni dhaala. Yesus addunyaa uumamaa addunyaa hafuuraa ibsuuf fayyadame. Paartiin jawwee sanaa abbaa isaa akka qabu, jechuunis abbaa sobaa; mallattoon addaa paartii Democratotaas soba taʼuudha. Fakkeenyi beekamaan mala kanaa, isaanii paartii xinnoo keessaa warraaf gara laafina qabu jechuun dubbatan sana dha.

> Raajota sobdoota sobaa irraa of eeggadhaa; isaan uffata hoolotaa uffatanii gara keessan dhufu, keessaa isaanii garuu yeeyyii saamtoota. Ija isaanii irraa isaan ni beektu. Namoonni qoraattii irraa wayinii walitti qabuu? Yookiin qoree irraa harbuu funaanaa? Akkuma kana mukni gaariin hundinuu ija gaarii godhata; mukni hamtuun garuu ija hamaa godhata. Mukni gaariin ija hamaa godhachuu hin danda’u; mukni hamtuun immoo ija gaarii godhachuu hin danda’u. Mukni ija gaarii hin godhanne hundinuu muramee ibiddatti gatama. Kanaafuu ija isaanii irraa isaan ni beektu. Maatewos 7:15–20.

Hiddi mukaa firii inni godhatu murteessa; akkasumaas hiddi paartii Dimookiraatawaa garbummaa deggaruudhaan dha. Hiddi paartii Rippabilikaanaa immoo garbummaa mormuudhaan dha.

> Yaa Waaqayyo, yeroo ani si wajjin falmadhu ati qajeelaa dha; taʼus, waaʼee murtii keetii si wajjin haa dubbadhu: Maaliif karaan hamootaa ni milkaaʼa? maaliif warri gantummaa guddaa hojjetan hundinuu gammadu? Ati isaan dhaabdeerta; eeyyee, hidda isaanii qabataniiru; ni guddatu, eeyyee, ija ni godhatu; afaan isaanii keessatti sitti dhiʼoo dha, garuu garaa isaanii irraa fagoo dha. Ermiyaas 12:1, 2.

Lolli wal waraana sivilii dhufu, akka Obboleettiin Waayititti “namoota maallaqaa qabani” jedhaman sun gabaa to’achuudhaan qabeenya sabootaa walitti funaanuuf, yeroo hiyyeeyyii garas jalaa miidhan, haala isaanii keessatti kaa’ameera.

> “Biyya Hindii, Chaayinaa, Raashiyaa fi magaalaawwan Ameerikaa keessatti, kumaatamni dhiironnii fi dubartoonni beelaan dhumaa jiru. Namoonni qabeenya maallaqaa qaban, sababii humna qabanif, gabaa to’atu. Isaan waan argachuu danda’an hundumaa gatii gad-aanaatiin bitu; achiis gatii guddaadhaan dabaleen gurguru. Kun immoo garee hiyyeeyyii irratti beela fida; akkasumas waraana mootummaa keessaa ni fida.” Manuscript Releases, volume 5, 305.

Waraanni Siivilii kan seenaa Liinkolnii keessatti argamu waraana dhugaa ture, akkasumas garbummaa dhugaa irratti xiyyeeffate. Addunyaa guutuu keessatti warri qocaa harka bofaatiin kakaafaman guyyoota dhumaa keessatti Waraana Siivilii tokko uumaa jiru; inni kunis tattaaffii isaanii kutaa giddu-galeessaa dhabamsiisuu irratti hundaa’a, akka warri dureeyyii olaanoon qofti fi warri hiyyeeyyii gad-aanaa akka garbootaatti hafan godhuuf. Kutaan giddu-galeessaa bilisummaa hawaasummaa, dinagdee fi amantii ni eega; yeroo inni irraa kaafamutti immoo sirna feudaalizimii hojii irra oolchuuf ittisa gidduu ta’u hin jiru. Milkaa’inni guddaan Warraaqsa Faransaay sirna feudaalizimii akka xumuramu gochuu isaa ture; sirna kana immoo warri addunyaa guutuu bulchuuf hawwan amma kutaa giddu-galeessaa irraa kaasuun deebi’anii diriirsuuf barbaadu. Karoorri warra addunyaa guutuu bulchuuf hawwan kun irra caalaan isaa kutaa giddu-galeessaa godaantota seeraan alaa hedduudhaan guutuu irratti hundaa’a; kunis oomisha dinagdee ni hir’isa, mindaa ni gadi buusa, sirna mootummaa keessaa gargaarsa hawaasummaa immoo ni babal’isa.

Bara Dubbii Addunyaa Lammaffaatti dura, yeroo rakkoon dinagdee guddaan turetti, Abbaa Charles Coughlin, luba Kaatolikii Roomaa, tamsaasa raadiyoo isaa tiin beekamtii guddaa argate; tamsaasni sun guutummaa biyyattii keessatti dhaggeeffattoota miliyoona hedduu bira ga’a ture. Tamsaasni raadiyoo isaa dhiibbaa yeroo dhiyoo darbe keessatti Rush Limbaugh qabu wajjin wal fakkaata ture. Coughlin waltajjii raadiyoo isaa fayyadamee dhimma bal’aa hedduu, siyaasaa, diinagdee, fi dhimma hawaasummaa dabalatee, irratti mari’ata ture. Inni jalqaba irratti Pirezidaantii Franklin D. Roosevelt fi New Deal isaa ni deggere. Tamsaasonni raadiyoo Coughlin, kan yeroo baay’ee nama kakaasanii fi falmisiisan turan, isa siyaasaa Ameerikaa keessatti nama qoodamuu cimaa uuman godhan. Inni hordoftoota baay’ee fi of kennanii isa duukaa bu’an qabaatus, ilaalcha isaa hammaataa irraa kan ka’e iddoowwan garaa garaatii qeeqa fi balaaleffannaa ni mudata ture.

Ilaalcha siyaasaa, dinagdee fi hawaasummaa jalqabaa Coughlin kan Franklin Roosevelt fudhate, ka’umsa karoora isaa imaammata New Deal ta’e; kunis sirna Social Security isa hamma hammaadhaan babal’achaa deemu, akkasumas sirna gargaarsa mootummaa Ameerikaa keessatti seensise. Imaammatoonni isaa kan New Deal mallattoo dhaala isaa ta’an, akkasumas qaama haala raajii kan gara Waraana Addunyaa Lammaffaatti geesse, fi isa booddees itti fufe keessaa tokko turan. “Ija isaaniitiin isaan ni beektu.” Sababa hojii irra oolmaa imaammata New Deal Rooseveltatiin, kufaatiin dinagdee guddaan Ameerikaa keessatti saba addunyaa keessaa kan biraa kamiyyuu caalaa yeroo dheeraa ture.

ሩዝቨልት ዲሞክራት ነበር፣ ስለዚህም በዘንዶው የተነሳሳ ዓለም-አቀፋዊ ነበር። እርሱ ያስተዋወቀው የ“New Deal” ፖሊሲዎች እጅግ ሀብታሞችና እጅግ ድሆች የሆኑ ዜጎችን ለማፍራት የታቀደ የረጅም ጊዜ ዕቅድ ክፍል ነበሩ። የእርስ በርስ ጦርነት ትክክለኛ ባርነት አሁን በእጅግ ፈጣን ፍጥነት እየተፋጠነ ያለውን መንፈሳዊና ኢኮኖሚያዊ ባርነት ይወክላል፤ ምክንያቱም የዘመናዊቱ ባቢሎን ዓለም-አቀፋዊ ቢሊየነር ነጋዴዎች የሩዝቨልትን “New Deal” በራሳቸው አስተያየት ወደ ፍጽምናው ለማድረስ የታሰበውን ሰፊ ሕገ-ወጥ ስደት ገንዘብ በመደገፍ ስለሚያበረታቱት ነው። በሶስተኛው የዓለም ጦርነት የሚጋፈጥ የመጨረሻው ፕሬዚዳንት፣ በሁለተኛው የዓለም ጦርነት ዘመን በፕሬዚዳንቱ የተመሠረተው የማኅበራዊ ጥገኝነት ፕሮግራም ቀውስም ይጋፈጣል። መንፈሳዊ መገለጥ ይህን እውነታ ይለያል፣ እንዲሁም በመጨረሻዎቹ ዘመናት መሪዎች ይህን ችግር እንዴት እንደሚፈቱ እንደማያውቁ ደግሞ ያመለክታል።

> “Namoota baayʼeen, warra barsiisotaa fi mootummaa hoogganan gidduuttis, sababoota haala ammaa hawaasichaa jala jiran hubatan hin jiran. Warri mootummaa toʼatan rakkoo mancaʼina naamusaa, hiyyummaa, rakkina hiyyeessummaa, fi yakka dabalaa dhufaa jiru furuu hin dandaʼan. Isaan hojii daldalaa buʼuura caalaatti amansiisaa irratti dhaabuuf akkasumaan qabsaawaa jiru. Namoonni barsiisa dubbii Waaqayyoo caalaatti utuu dhaggeeffatanii, rakkoolee isaan jeeqan sanaaf furmaata argatu turan.”

> “Caaffanni qulqullaan akkaataa addunyaa yeroo dhufaatii lammaffaa Kiristoosiin dura jiru ibsu. Waaʼee namoota saamichaa fi hacuucaan qabeenya guddaa walitti kuusanis akkana jechuun barreeffameera: ‘Bara dhumaaaf qabeenya walitti kuusitaniittu. Kunoo, mindaan hojjettoota lafa qonnaa keessan haammatan, inni isin gowwoomsaan dhowwattan, ni iyya; iyya warra haammates gurra Gooftaa Sabaʼoot bira gaʼeera. Isin lafa irratti qananii keessa jiraattanii, of gad dhiiftanii turtan; akka guyyaa qalmaa keessaatti garaa keessan soorattaniittu. Nama qajeelaa irratti murteessitanii isa ajjeeftan; inni immoo isin hin mormu.’ Yaaqoob 5:3–6.” Dhugaa Baʼumsota, jildii 9, 13.

Pirezidaantiin dhumaa “harka mootummaa ni qabata,” garuu inni “rakkoo manca’insa naamusaa, hiyyummaa, deeggersa hiyyeessotaa irratti hirkachuu, fi yakka dabalaa jiru furuu” hin danda’u. Akkasumas “hojiiwwan daldalaa bu’uura caalaatti amansiisaa ta’e irratti kaa’uu” hin danda’u. Rakkooleen kun hundinuu baankii-bulchitootaa fi daldaltoota biliyaneerota guyyoota dhumaa wajjin walqabatu. “Deeggersa hiyyeessotaa irratti hirkachuu” jechuun haala namoota gargaarsa hiyyeessotaa yookaan mootummaa naannoo irraa yookaan dhaabbilee tola-ooltummaa irraa kennamu irratti hirkatan ibsa. Hawaasa baay’ee keessatti, haalli kun salphina hawaasummaa wajjin walqabatee ture; yeroo baay’eettis namoota hiyyummaa keessa jiran gara moggaatti dhiibamuu fi loogii isaan irratti raawwatamuun ni bu’aa ture. Seenaa Ameerikaa keessatti sagantaan “deeggersa hiyyeessotaa irratti hirkachuu” uume, sagantaa warra hiyyummaa keessatti qabaman akka of ol kaasaniif gargaarsuuf qophaa’e jedhamee yaadamus dha. Garuu, bakka sanaa, inni sirna mootummaa irraa argamuun hiyyeessota sana garbummaa diinagdee keessatti qabee tursiisu ni uume.

Booda Addunyaa Lammaffaa erga xumuramee battaluma sanatti Mootummoonni Gamtooman hojii jalqaban. Kunis waraana addunyaa lamaanii duraa keessaa dhugaa-baatuu lammaffaa taʼee, mootummaan torbaffaan (Mootummoonni Gamtooman) teessoo mootummaa lafaa irra akka kaaʼamu ni agarsiisa. Waraanni addunyaa inni duraa gahee sirna baankii addunyaa, isa seenaa waraana addunyaa isa duraa keessatti fudhatame, akkasumas kaayyoo baankii-bulchitoota fi daldaltoota addunyaa sanaa gara sirna feodalaa deebiʼuuf qaban, kan waraana addunyaa isa lammaffaa keessatti bakka buʼame, ni adda baase. Karoorri kun hundinuu; mootummaa addunyaa tokkicha, sirna dinagdee badhaadhota gurguddoo hiyyeeyyii daran hiyyeeyyii irratti mootummaa isaanii ittiin bulchan, fi sirna maallaqaa addunyaa tokkicha kan nama isa fedhe qofatti hirmaachuu eeyyamu, hundinuu jawwee irraa dhufe; inniis pirezidaantii saddeettaffaa, isa torban keessaa taʼe, wajjin waraana keessa jira.

ଏହି ସମସ୍ତ କାରକ ଯେ ତର୍କକୁ ପ୍ରତିନିଧିତ୍ୱ କରୁଛି, ତାହା ସ୍ପଷ୍ଟଭାବେ ଏକ ଏମନ୍ତି ରାଷ୍ଟ୍ରପତିଙ୍କୁ ଚିତ୍ରିତ କରେ, ଯିଏ ସମସ୍ୟା-ସମାଧାନ ପ୍ରତି ନିଜର ପଦ୍ଧତିରେ ନିରଙ୍କୁଶ ହେବାକୁ ବାଧ୍ୟ ଅନୁଭବ କରିବେ। ଆମେ କେବଳ ସେହି ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୂଳକ ପରିବେଶକୁ ଚିହ୍ନଟ କରୁଛୁ, ଯାହାକୁ ପୃଥିବୀର ପଶୁର ଶେଷ ରାଷ୍ଟ୍ରପତିଙ୍କ ଇତିହାସକାଳରେ ଉନ୍ମୋଚିତ ହେବ ବୋଲି ପରମେଶ୍ୱରଙ୍କ ବାକ୍ୟ ଚିହ୍ନିତ କରିଛି। ପୂର୍ବତନ ଲେଖାରେ ଆମେ The Great Controversy ରୁ ଏକ ଅନୁଚ୍ଛେଦର ଉଲ୍ଲେଖ କରିଥିଲୁ, ଯେଠାରେ ସେ ରବିବାର ଆଇନ ପୂର୍ବରୁ “temporal prosperity” ଅପସାରିତ ହେବ ବୋଲି ଚିହ୍ନଟ କରିଛନ୍ତି। ସେହି ଅନୁଚ୍ଛେଦ ଅନ୍ତିମ ଦିନମାନଙ୍କର ଅନେକ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୂଳକ ବିଶେଷତାକୁ ଚିହ୍ନଟ କରେ, ଏବଂ ସେ ଯେ ବିଷୟଗୁଡ଼ିକୁ ଉଠାଇଛନ୍ତି, ସେଗୁଡ଼ିକର ପୂରଣ ପଶୁର ପ୍ରତିମୂର୍ତ୍ତିର ପରୀକ୍ଷାକାଳରେ ପ୍ରଥମେ ଯୁକ୍ତରାଷ୍ଟ୍ରରେ ଏବଂ ପରେ ସମସ୍ତ ଜଗତରେ ଘଟିଥାଏ। ସେ ସେହି ଦୁଇଟି ବିଷୟକୁ ଚିହ୍ନଟ କରନ୍ତି, ଯାହାକୁ ଶୈତାନ ଜଗତକୁ ବଶୀଭୂତ କରିବା ପାଇଁ ବ୍ୟବହାର କରେ—ଆତ୍ମବାଦ ଏବଂ ରବିବାରର ପବିତ୍ରତା। ଶୈତାନ ଯେ ଚିକିତ୍ସା-ସମ୍ବନ୍ଧୀୟ ଅଦ୍ଭୁତ କାର୍ଯ୍ୟଗୁଡ଼ିକୁ ପ୍ରୟୋଗ କରିବ, ସେଗୁଡ଼ିକର ଉଲ୍ଲେଖ କରୁଥିବାବେଳେ ସେ ଆମ ସମୟର ଆଉ ଏକ ଭବିଷ୍ୟଦ୍ବାଣୀମୂଳକ ବିଷୟକୁ ମଧ୍ୟ ଚିହ୍ନଟ କରନ୍ତି।

> “Dogoggora gurguddoo lamaaniin—lubbuu hin duune taʼuu fi Dilbata qulqulluu taʼuu—Seexanni uummata gowwoomsawwan isaa jalatti ni galcha. Tokkoffaan buʼuura afuurota wajjin wal-qunnamtii kaaʼa; lammaffaan immoo Roomaaf hidhata walii-galtee uuma. Pirootestaantonni Yunaayitid Isteetis keessatti jiran harka isaanii qileensa guddaa sana irra diriirsanii harka afuurota wajjin wal-qunnamtii qabuu qabachuuf dura-buʼoota taʼu; boolla gad fagoo sana irra ceʼanii aangoo Roomaa wajjin harka wal-qabsiisu; walitti dhufeenya dachaa sadii kanaa dhiibbaa jala immoo, biyya kun mirga qalbii namaa miidhuudhaan tarkaanfii Roomaa ni hordofti.”

> “Akkuma amantii hafuuraa Kiristiyaanummaa maqaa qofa qabdu kan bara kanaa caalaatti fakkeessutti, humna guddaa nama gowwoomsuu fi kiyyoo keessa galchu argata. Seexanni ofii isaa iyyuu, akka tartiiba yeroo ammayyaatti, akka nama amantii jijjiirrateetti mul’ata. Inni bifa ergamaa ifaatti ni mul’ata. Karaa hojii amantii hafuuraatiin, dinqiiwwan ni raawwatamu, warri dhukkubsatan ni fayyu, hojiiwwan dinqisiisoo baay’eenis kan hin haalamne ni raawwatamu. Hafuuroonnis Macaafa Qulqulluutti amanuu isaanii ni dubbatu, dhaabbilee waldaa kiristaanaatiifis ulfina ni argisiisu; kanaaf hojii isaanii akka mul’ata humna Waaqayyootiitti ni fudhatama.”

> “Sarara warra Kiristaana of keessaa fi warra Waaqayyoon hin sodaannetti jiru amma jechuun ni danda’ama akka hin beekamneetti dhokateera. Miseensonni waldaa wanta addunyaan jaallattu ni jaallatu, isaaniis wajjin hirmaachuuf qophaa’oo jiru; Seexannis isaan qaama tokko keessatti walitti makuuf murteesseera, akkasumas hunda isaanii gara hiriira hafuuraan hojii Seexanaa jedhuutti fixee ka’umsa isaa cimsuuf yaada. Phaaphasoonni, dinqiiwwan akka mallattoo dhugaa waldaa isa sirrii ta’eetti boonu, humna dinqii hojjetu kanaan salphaatti ni gowwoomfamu; Pirootestaantonni immoo, gaachana dhugaa ofirraa gatanii, isaanis ni sobamu. Phaaphasoonni, Pirootestaantonni, fi warri addunyaa hundinuu humna malee bifa Waaqeffannaa ni fudhatu; tokkummaa kana keessattis sochii guddaa addunyaa gara jijjiirramaatti geessuufi mootummaa waggoota kuma tokkoof yeroo dheeraa eegamaa ture galchuuf jedhu ni argu.”

> “Karaa hafuuraa keessatti Seexanni akka nama sanyii namaatiif tola oolaa fakkaatee mul’ata; dhukkuboota uummataa ni fayyisa, akkasumas sirna amantii haaraa fi isa ol’aanaa ta’e dhiyeessuudhaaf of ibsa; garuu yeroo wal fakkaatutti akka balleessaa hojjechaa jira. Qoramni isaa tuuta hedduu gara badiisaatti geessaa jira. Of eeggannoo dhabuun mootummaa yaadaa ni buqqisa; gammachuu foonii, wal lola, fi dhiiga dhangalaasuunis itti aananii dhufu. Seexanni waraana ni jaallata, sababiin isaas inni fedhii lubbuu keessaa isa hamaa ta’e ni kakaasa; sana booda immoo warra miidhaman isaa cubbuu fi dhiigaan xureeffamanii gara bara baraatti haxaa’a. Kaayyoon isaa saboota wal irratti waraanaaf kakaasuudha, sababiin isaas karaa kanaan hojii qophii isaanii akka guyyaa Waaqayyoo keessatti dhaabachuu danda’aniif godhamu irraa yaada uummataa garagalchuu ni danda’a.” The Great Controversy, 588, 589.

Seexanni hojii isaa isa olaanaa taʼe akka raawwatu ni mulʼata, yeroo seera Dilbataa irratti, kana dura miti. Erga Ameerikaan Kutaan Tokkummaa ibsa mulʼataa boqonnaa kudha sadii, lakkoofsa kudha tokko keessatti akka ajjeesaatti dubbatee booddee, lakkoofsa kudha sadii keessatti Seexanni ibidda waaqa keessaa gad buusuuf akka waamu ni mulʼata. Kunis wanta obboleettii White ibsitu dha.

> “Labsii seeraan Waaqayyoo cabsuun dhaabbata Phaaphaasummaa hojiirra oolchuuf baʼeen, biyya keenya guutummaatti qajeelummaa irraa of adda baasti. Yommuu Pirootestaantiin harka ishee qilee sana irra diriirsitee harka humna Roomaa qabattu, yommuu boolla gadi fagoo sana irra ceʼitee Hafuurota Wajjin-Walqunnamtiitti harka wal qabattu, yommuu walitti dhufeenya dachaa kanaa jalatti biyya keenya akka mootummaa Pirootestaantii fi mootummaa ummataatiin bulu taʼeetti seera mootummaa ishee keessaa qajeelfama hundumaa ganuu fi sobaa fi gowwoomsitoota phaaphaasummaa babalʼisuuf qophii gootu, yeroo sanatti hojii dinqisiisaa mootummaa Seexanaa yeroo isaa gaʼee fi dhumni dhihoo taʼuu isaa beekuu dandeenya.” Testimonies, volume 5, 451.

Seera Dilbataatiin dura, yeroo qorumsa fakkii bineensaa, kan yeroo mallattoon cufamuu dhibba afurtamaa afurii fi kuma afurii ta’es, kanis iddoo bu’aan mul’ata hundumaa itti raawwatamu ta’e keessatti, humna jawwee keessaa mul’anni tokko ni mul’ata; innis dinqii fayyina sobaa bakka bu’a. Kitaaba Mul’ataa keessatti, sagaagaltuun Baabilon saboota hundumaa gowwoomsituu ta’uun ibsamteetti.

> Ifni ibsaa siʼaa keessatti siʼachi hin ibsu; sagaleen misirrichaa fi misirrittis siʼachi siʼatti hin dhagaʼamu; daldaltoonni kee namoota gurguddoo lafa keessaa turan; saboonni hundinuu falfala keetiin gowwoomfaman. Mulʼata 18:23.

Jechi “falfala” jedhu jecha Giriikii “pharmakeia” irraa dhufe yoo ta’u, hiikni isaas qoricha, yookaan manneen qorichaa dha. Jechi kun jecha Giriikii G5332 irraa madda; innis hiikni isaa (qoricha, jechuunis dhugaatii falfala kennu); nama qoricha qopheessu yookaan gurguru, pharmacistii yookaan nama summii kennu jechuu dha. Bara dhumaa keessatti, yeroo seera Dilbataa dura geessu keessatti, dhimma naannoo walqoqqooduu dhaale pirezidaantii saddeettaffaa fi isa dhumaa ta’eef gumaachu keessaa tokko hojii industirii farmaasii, akka Anthony Fauciin bakka buufametti, fi vaayirasii Chaayinaa ta’a.

Fauci fi Chaayinaa lamaan isaanii iyyuu bakka-buutota humna jawwee sanaati; mallattoon harka Fauci immoo hanga uumama vaayirasii HIV tti duubatti hordofamuu danda’a. To’annoon baay’ina uummataa, akkuma namoota akka biliyoonaara Bill Gatesiin bakka bu’etti mul’atu, amaluma yeroo Museetti Fara’oon daa’imman balleessuuf yaalii godhe keessatti, akkasumas yeroo Kiristoositti Herodis akkuma kana gochuuf tattaaffii godhe keessatti mul’ate sana dha. Walakkaan uummataa vaayirasii Chaayinaatiin gowwoomfame; ammas namoota haguuggii afaanii fi funyaanii uffatan arguu dandeessa; haguuggileen kunis vaayirasii kamiyyuu ittisuu hin danda’an.

Nuti barruu itti aanu keessatti qorannaa kana itti fufna.

> “Seexanni sassa hin qophoofne lubbuuwwan walitti qabachuuf uumamawwan keessattis ni hojjeta. Inni iccitiiwwan laaboraatoriiwwan uumamaa qoratee beeka, akkuma Waaqayyo isaaf hayyametti immoo humna isaa hunda fayyadamee uumamawwan to’ata. Yeroo Iyoob rukutuutti isaaf hayyamame, bushaayeenii fi loon, tajaajiltoonni, manneen, ijoolleen, akkam saffisaan irraa haqaman; rakkinni tokko isa kaan duukaa bu’ee yeroo gabaabaa keessatti dhufe. Uumamota Isaa eegu kan ta’e Waaqayyodha; humna balleessaa sanaa irraa dallaa itti ta’ee isaan marsee eega. Garuu addunyaan Kiristaanaa seera Yihowaa tuffii agarsiifte; kanaaf Gooftaan akkuma Inni dubbatee ture sanuma ni raawwata—eebba Isaa lafaa irraa ni kaasa, warra seera Isaa irratti fincilaa jiran, barsiisa Isaas morman, kanneen biroofis akkasuma akka godhan dirqisiisan irraa eegumsa Isaa ni kaasa. Seexanni namoota Waaqayyo addatti hin eegne hundumaa irratti to’annoo qaba. Kaayyoo mataa isaa galmaan ga’uuf jedhee tokko tokko ni deeggera ni milkeessas; kaan irratti immoo rakkina ni fida, namoonnis Waaqayyotu isaan dhiphisaa jira jedhanii akka amanan ni godha.”

> “Yeroo inni akka ogeessa guddaa dhukkuba isaanii hundumaa fayyisuu danda’utti ijoollee namootaatti mul’atu, inni hanga magaalonni namoota baay’een keessa jiraatan diigamanii onaa fi manca’inaatti geeddaramanitti dhukkubaa fi balaa fida. Amma illee hojii irra jira. Balaa fi musiibaa galaanaa irratti fi lafa irratti, ibidda gurguddaa keessatti, qilleensa bubbee cimaa fi cabbii sodaachisaa keessatti, duufaana, lolaa, bubbee hamaa, dalgaa galaanaa ol ka’u, fi kirkira lafaa keessatti, bakka hundumaa fi bifa kuma keessatti, Seexanni humna isaa hojiirra oolcha. Inni midhaan bilchaachaa jiru haxaa’ee balleessa; beelli fi rakkinnis itti aana. Inni qilleensatti summii ajjeechaa qabu dabarsa; kumaatamnis dha’ichaatiin ni dhumu. Dha’ichaawwan kun yeroo yerootti caalaatti baay’achaa fi balaa guddaa geessisan ta’u. Badiinni namaa fi bineensota lamaan irratti ni dhufa. ‘Lafni ni boo’a, ni gogas;’ ‘namoonni of tuulanis … ni laafuu. Lafnis warra ishee keessa jiraatan jalatti xuraa’eerti; sababni isaa seerota cabsaniiru, sirna jijjiiraniiru, kakuu bara baraa cabsaniiru.’ Isaayaas 24:4, 5.”

> “Ergasii gowwaan sunis namoonni warri Waaqayyoon tajaajilan hammeenyota kana fidu jedhee nama amansiisa. Gareen dheekkamsi samii isaanii irratti kakaase rakkina isaanii hunda warra ajajoota Waaqayyooaf abboomamuun isaanii yeroo hundumaa warra seera cabsanitti ifa ta’u irratti fe’a. Namoonni Dilbata Sanbata jechuun cabsuun Waaqayyoon akka mufachiisan ni labsama; cubbuun kunis balaawwan hamma eegumsi Dilbataa cimsee dirqamaan raawwatamutti hin dhaabbanne fideera jedhama; akkasumas warri gaaffii ajaja afraffaa dhiheessan, kanaan ulfina Dilbataaf qabu balleessanii, saba jeequu, gara gaarummaa Waaqayyoo fi badhaadhina yeroo ammaa deebi’uun isaanii akka hin danda’amne gufachiisuu isaanii ni himama. Akkasitti himanni durii irratti garbicha Waaqayyoo irratti dhiibbaan taasifame irra deebi’amee, sababoota walqixa jabaatan irratti hundaa’ee ni kaafama: ‘Achiis yeroo Ahaab Eliyaasin argetti, Ahaab Eliyaasiin, Ati isa Israa’el jeeqxu sana mitii? jedhe. Innis deebisee, Ani Israa’elin hin jeeqne; ati garuu, mana abbaa keetii wajjin, sababii isin ajajoota Gooftaa dhiiftanii Ba’alota duukaa buutaniif, isin jeeqxitoota dha’ jedhe.” 1 Mootota 18:17, 18. Akkuma dheekkamsi sabaa himata sobaan ka’u, isaan ergamoota Waaqayyoo irratti adeemsa Israa’el gantuun Eliyaas irratti fudhate baay’ee fakkaatu ni hordofu.

> “Aangoon hojii raawwachiisu humni dinqii, kan karaa hafuurota wajjin wal-qunnamtiidhaan mul’atu, warra namaaf abboomamuun irra caalaatti Waaqayyoof abboomamu filatan irratti dhiibbaa isaa ni geessisa. Ergaaleen hafuurootaa akka Waaqayyo dogoggora isaanii amansiisuuf warra Dilbata mormanitti isaan erge ni labsu; seerotni biyyaas akka seera Waaqayyoo kabajamuu qabu jechuun ni mirkaneessu. Hamminni guddaan addunyaa keessa jiru isaaniif gadda ni ta’a; haala safuu gadi bu’e kana kan uume Dilbata xureessuudha jedha jechuun dhugaa-baatuu barsiisota amantii ni deeggaru. Warra dhugaa-baatuu isaanii fudhachuu didan hundarratti dheekkamsi guddaan ni kaka’a.” The Great Controversy, 589, 590.

Back to Articles