Article

# Seenaa Dhoksaa Keeyyata Afurtamaa — Lakkoofsa Shanaffaa

Mata-dureewwan Afur Duraa Haaromsuu

Author

Jeff Pippenger

Published

April 1, 2026

Formats

PDF
Word
Song MP3

Akkuma seenaa dhokataa keeyyata afurtamaa adda baafachuuf deebi’uun keenya keessatti, duraan dursee bu’uura barruulee afur jalqabaa walitti aaninsa kanaa irra deebi’anii ilaaluun sirrii fakkaata. Barruun jalqabaa keessaa tokko, hiikkaa raajii dhiheesse; innis Kiristoosin akka Leenca gosaa Yihudaa (akkasumas Alfaa fi Oomeegaa) ta’ee yeroo murteessoo keessatti kutaa Daani’el boqonnaa kudha tokko hiikuudhaan sochii haaromsa isa dhumaa kan nama 144,000 qajeelchu agarsiisa. Innis seenaa ergamaa jalqabaa fi lammaffaa seenaa ergaa ergamaa sadaffaa wajjin akka walsimu adda baasa; kanaanis bara 1989 keessatti, (waggaa 126 erga fincila Adveentistii bara 1863 booda), Leencichi Daani’el 11:40–45 hiike. Keeyyatonni hiikaman sun madaa du’aa bara 1798 abbootii papaa irra ga’e, fayyuu isaa walta’iinsa dachaa sadii jechuunis jawwee, bineensaa fi raajii sobaa irraa ka’een gara Armagedoonitti, “gaara qulqulluu ulfina qabeessa” kan keeyyata afurtamii shanaffaa keessatti ibsameetti geessu hordofu. Sochiin nama dhibba tokkoo fi afurtamii afur kuma mootummaa Yakkoob keessatti seera Dilbataa yeroo dhihoo keessatti Ameerikaa keessatti dhufu sanatti yeroo dhihaatutti, seenaa dhokataan keeyyata 40 (kan bara 1989 irraa jalqabee hanga seera Dilbataa sanaatti diriiru) ji’a Adoolessa bara 2023 keessatti hiikamuun jalqabe.

Yaada Ellen White kutaa kitaaba Daani’el isa hin banamne keessaa kutaan guyyoota dhumaa wajjin walqabatu “beekumsa dabalataa” kan uumu, innis saba dhaabachuu danda’u qopheessu akka ta’e irratti hundaa’uun, fakkeenya durboota kudhanii keessatti “zayitiin” Hafuura Qulqulluu, ergaawwan Waaqayyoo fi amala akka ta’e ibsameera. Banamuun sun adeemsa qorama sadi’een walqabate kan Daani’el 12:10 keessatti argamu kakaase; achittis baay’een “qulqullaa’u, adii ta’u, ni qoratamu.” Seenaan kun qabxiiwwan raajii adda addaa yeroo raajiin banamuu jalqabe kan agarsiisu dha; kunis bara 1989, Fulbaana 11, 2001 fi Adoolessa, 2023 irraa eegalee ti. Banamuunwwan adda addaa kun yeroo bara 1989 irraa hamma 9/11tti, yeroo 9/11 irraa hamma seerri Dilbataa dhihoo dhufutti, fi yeroo turtii irraa Adoolessa 18, 2020 irraa hamma Muddee 31, 2023tti ergaan Iyya Walakkaa Halkan keessaa adeemsaatiin banamaa deemee hamma seera Dilbataatti ga’u bakka bu’u.

Warri namoota keessaa dhibbeentaa afurtamii afurii fi kuma afurtamii ta’uuf filatamtoonni akka dammaqan, kan Hisqi’el 37 keessatti lafee gogaa ta’aniin, akkasumas Mul’ata boqonnaa kudha tokko keessatti dhugaa baatota lama yeroo Hafuuraan guutamanii dhaabatanitti fakkeeffaman, hiikamuun mallattoo sanaa ni raawwatama. Yoo saba Waaqayyoo “ifti gatii guddaa qabu” kanaan, balaa akka humna paaphaasii fi seera Dilbataa mul’isu kanaaf dammaquu baatan, barsiisotni sobaa isaan ni calalan (qoraan keessaa garbuu addaan baasuu). Mallattooleen karaa raajii duraanii akka Blair Bill bara 1888 fi Patriot Act akeekkachiisa raajii ta’anii adda baafamu. Barruun kun seenaa raajii duraanii hundi, kan Daani’el boqonnaa kudha tokko keessatti bakka buufame, lakkoofsota 40-45 keessatti irra deebi’ee mul’ata jedhee adda baasa. Barruun kun fakkeenyi bineensichaa jalqaba biyya Yunaayitid Isteets keessatti akka ijaaramu, achiis addunyaa keessatti akka babal’atu, kan 321 fi seera Dilbata jalqabaatiin fakkeeffame; itti aansuunis fakkeenyi bineensichaa addunyaa guutuu kan 538 tiin fakkeeffamu akka hundeeffamu yeroo Mikaa’el ka’uu fi yeroo carraan araaraa cufamutti ta’u isaa adda baasa.

Maqaalaalee afran keessaa inni lammaffaan, seera raajii itti fufsiisuudhaan, Patriot Act bara 2001 Ameerikaan akka “dubbattu” Mul’ata 13:11 raawwatamuu isaatiin adda baasa. Patriot Act kun mormii mootummaa bu’uuraa sadii keessaa isa jalqabaa ture; isaanis mallattoowwan sadan jalqaba mootummaa ja’aaffaa raajii Macaafa Qulqulluu wajjin wal-simu: Declaration of Independence bara 1776, Constitution bara 1789, fi Alien and Sedition Acts bara 1798. Blair Bill bara 1888 kan hin milkoofne, yaalii seera Dilbataa biyyaalessaa ture, akkuma weerara Cestius bara 66tti deebi’ee kaafame; isaanii lamaanis bara 2001 fakkeenya godhatu, yeroo Patriot Act Ameerikaa keessatti yeroo qormaata fakkii bineensaa jalqabe. Patriot Act kun bara 1776 wajjin wal-sima; seera waliigalaa Ingilizii kan “hammeenyi isaa hanga mirkanaa’utti nama balleessaa hin qabu” jedhu bakka buusee, seera mootummaa Roomaa kan “hammeenyi isaa hanga qulqulleeffamutti nama balleessaa qaba” jedhu dhaabe. Mallattoon giddugaleessaa, inni bara 1789n bakka buufame—Pelosi Trials kan Amajjii 2022 keessatti jalqaban—adeemsa seeraa fi haqa bu’uuraa, karaa political lawfare, false-flag operations, fi agency corruption tiin irra deddeebiin cabsanii, mirgoota bu’uuraa ifatti morman. Mallattoowwan dubbachuu kanaa sadan—Patriot Act bara 2001, Pelosi Trials bara 2022, fi seera Dilbataa dhufu—akkaataa walitti aanuun kaayyoo mootummaa bu’uuraa Ameerikaa hunda ganu.

Achiis Pirootestaantiizimiin Paappaasummaa fi Hafuurota waaqeffachuu wajjin tokkummaa sadii keessaa hirmaata; yeroo sanatti Ameerikaan akka bineensa guddaa dubbatti; fakkeenya bineensichaa guutummaatti ijaarti; xoofoo qorumsaa ishee guutti; mootummoota ja’affaa keessaa ta’uun ishee ni dhaabata. Ergasii gantummaan biyyaalessaa badiisa biyyaaleessaatiin ni hordofama. Dubbachuun seera Dilbataa irratti ta’u, jalqabaafi seera Dilbataa jalqabaa Qonistaantinoos bara 321 keessatti baaseen fakkeeffameera; achiis xumuraa fi seerri Dilbataa inni dhumaa immoo bara 538n bakka buufameera.

Dhugaaleen kunneen hundi seenaa raajii Daani’el 11:40 keessatti dhokfamaniiru; innis sarara Miilarotaa fi akkasumas sarara Kiristoos irraa gara fannoo deemu wajjin wal qixxee deema. Mul’ata 12:15–16 keessatti Heerri mootummaa akka “lafa” yeroo tokko loltuu ari’atamaa dragoonichaa liqimsiteetti ibsama; inni dhuma irratti yeroo seerri Dilbataa dhihoo dhufu akka dragoonichaatti dubbata. Akeekkachiisni Ellen White Testimonies, jildii 5 keessatti (fuula 711 fi 451, 452) kenname, seerri amantii kamiyyuu kan paaphaasummaadhaaf harka kennu, akkasumas seerri Dilbataa hafuura dragoonichaa akka mul’isu ibsa; kunis tarkaanfii sadan 1776, 1789, fi 1798 mallattoolee karaa ta’anii adeemsa qormaataa sadarkaa sadaniin xumuraa agarsiisan akka ta’anii mirkaneessa, innis qormaata isa dhumaa irratti xumurama; adeemsi qormaataas isa saba Waaqayyoo akka dhaabatuuf qopheessu dha.

Mata dureen sadaffaan kun akeekkachiisa Ellen White Testimonies, jildii 5, fuula 451, 452 keessatti kennite caalaatti ibsa; seerri Dilbataa yeroo dhihoo keessatti Ameerikaa keessatti bahu sun yeroo murteessaa taʼee, yeroo sanatti sabni sun guutummaatti qajeelummaa irraa adda citu, walta’iinsa sadi’ataa sana jechuunis Pirootestaantizimiin Roomaawummaa fi hafuurota waammachuu qabachuu raawwata jedhee mirkaneessa. Sana booda Ameerikaan akka mootummaa Pirootestaantii fi ripaabilikii ta’etti qajeelfama heeraa hundumaa ni diddiiratti; sobaawwan paaphaasummaa immoo ni babal’isti. Kun mallattoo obsa Waaqayyoo daangaa isaa gahe ta’uu isaa agarsiisudha; akkasiin xoofoon yakka saba sanaa guutama, ergamaan araaraas akka irraa fagaatu taasisa; diigamni sabaa immoo jalqaba. Ergasii deebiin iyyata shahiidota chaappaa shanaffaa keessaa, “Hanga yoomi?” jedhu ni dhufa; yeroo gareen lammaffaan shahiidota paaphaasummaa guutamu. Yeroo “sochiin Dilbataa” dubbatu, hafuurri jawwee sun ni mul’ata—kunis mallattoo magaalaawwan irraa badaa dura baqachuuf kennamu ta’ee, “jibbinsa diigumsaa” ammayyaa (kan Daaniyaaliin dubbatame, Kiristoosis wabeeffate) ta’ee tajaajila. Seerri Dilbataa kun xumura diddaa adeemsifamaa Heeraa isa bara 2001 Patriot Act jalqabeeti (kan Blair Bills bara 1888, weerara Cestius bara 66 AD, cuuphaa Kiristoos, Hagayya 11, 1840 fi The Declaration of Independence’tti fakkeeffame) dha.

Yeroon fakkii bineensaa Ameerikaa keessatti ijaaramu sarara lama walxaxaa of keessaa qaba; kunis “gaanfa” wal cinaa adeeman kan Riippabiliikaanii (siyaasaa) fi Pirootestaantii (amantii) taʼan kan dhuma irratti seera Dilbataa mootummaa fi waldaa amantiin walitti makamee raawwatamuun tokkummaadhaan walitti dhufan dha. Hariiroon kun toʼannaa dubartiin bineensa irratti qabdu kan bineensa abbaa qawwee Phaaphaasii wajjin wal fakkaata; kunis yeroo qajeelfamni buʼuuraa Heera mootummaa, jechuunis adda baʼuu mootummaa fi waldaa amantii, garagalchamu guutummaatti mulʼata.

Akka keessaa, suuraan bineensichaa yeroo qoruu, uumamuu amalaa (suuraa Kiristoosii mormee suuraa bineensa Seexanaa) namoota hundumaa keessatti qoruudhaan, durboota ogeeyyii fi gowwoota addaan baasa; yeroo wal fakkaatutti immoo alaan qabsoo siyaasaa guyyoota dhumaa, michoomina isaanii fi kakuuwwan diigaman adda baasa. Bara 2001 irraa hamma yeroo seera Dilbataaatti, facaafamuun roobaa boodaa ni jalqabama (kunis yeroo ergamaan Mul’ata 18 Fulbaana 11, 2001tti bu’ee, kufaatii gamoo gurguddoo Niiwu Yoorkiin laficha ifa godhe irraa jalqaba). 9/11n ergaa “macaafa xinnaa” akka Mul’ata 10 keessatti nyaatamu fudhachuu yookaan diduudhaan, siftamuu Adventizimii Guyyaa Torbaffaa Laa’odiiqeyaa ni jalqaba. Qamadii fi ashuuraan hanga yeroo addaan baafamanitti wal faana turu; addaan baafamuunis seera Dilbataatti ta’a; yeroo sanattis dhibba tokkoo fi afurtamii afur kumni akka mallattoo ol kaafamanii, yeroo uumamuun guutuun suuraa bineensichaa addunyaa mara keessatti mul’atu keessatti guutummaan dhangala’uun roobaa boodaa ni dhufa; kunis 321 irraa hamma 538tti fakkeenya godhata. Sana booddee walitti qabamuun tuuta guddaa Baabilon keessaa ni jalqaba; kunis hamma Miikaa’el ol jedhuu fi yeroo carraan cufamutti itti fufa. Kunis murtiin mana Waaqayyoo irratti dura jalqabuun isaa 9/11 irraa jalqabee, sana booda hojjettoota sa’aatii kudha tokkoffaa kanneen seera Dilbataa boodaa wajjin akka wal simu agarsiisa.

Mata-dureen sadaffaan yeroo ulfinni samii fi ari’atamni darban walitti makamanii irra deebi’amanii mul’atan keessaa ooluun, duraan dursanii akka mala “sarara irratti sarara” Isaayaas 28 tiin raajii guutummaatti beekanii qabachuu akka barbaachisu cimsee ibsa. Malleen kunis Daani’elitti warra amanamoo ta’an, duuka-buutota Kiristoos Pentekoostee dura turan, akkasumas Shaadraaq, Meeshaaq fi Abednaagoo iddoo ibiddaatti jiran keessatti fakkeenyaan mul’ata; isaanis hojiiwwan dinqisiisoo Seexanaa fi soba isaatiin wal falman gidduutti, “Barreeffameera” irratti jabinaan dhaabbachuuf qophaa’anii jiru warra ta’anitti fakkeeffamu.

Mata-dureen afraffaaffaan adeemsi qorannoo raajii bifa bineensaa Ameerikaa keessatti ijaaramaa jiru akka mallattoolee karaa mootummaa seeraa sadan waliin wal-cinaa adeemuu fi wal keessatti hidhatamuu ibsa; isaanis Patriot Act bara 2001 “dubbachuu” jalqabaa taʼee, Pelosi Trials bara 2022 isa giddu galeessaa taʼee, seera Dilbataa isa xumuraa taʼuudha. Adeemsi qorannichaa durboota ogeeyyii (144,000) qormaata ajaja guutuu ariʼatamaa seera Dilbataatti jalqabu dandaʼuuf qopheessa; yeroo gantummaan biyyaalessaa badiisatti geessu sana. Sana booddee Seexanni sobaawwanii dinqisiisoo (dinqiiwwaniin ofii isaa Waaqa jechuun) gadi lakkisa; ulfinni samii immoo ariʼatamaawwan yeroo darban irra deddeebiʼamanii wajjin wal makama, kanaanis sabni Waaqayyoo ifa teessoo Waaqayyoo irraa baʼutti hin sochooneen akka deeman taasisa. Qophiin kun tarsiimoo Kiristoos Yohannis jaʼa keessatti mulʼate (akkuma The Desire of Ages, 394 irratti ibsame) calaqqisiisa; achitti Inni hordoftoota of-barbaadduu duraanii keessaa baasuu irratti qorannoo cimaa eeyyame, akkasumas bartoota dhugaa argaman qormaata isaanii isa dhumaa (Gethsemanee, dabarfamuu, fannifamuu) keessatti argama isaatiin jabeesse. Akkasuma, qorannoon bifa bineensichaa—kan ijaarsa amala keessaa (bifa Kiristoos mormee bifa bineensa Seexanaa) fi walitti hidhamiinsa alaa mootummaa fi waldaa kan addaan bahuu mootummaa fi amantii garagalchu hammatu—Adventizimii Laaʼodiiqeeyaa ni calala. Qorannoon kun ogeeyyii ergaa hin chaappeffamin, karaa mala sarara irratti sararaatiin Isaayaas 28tiin fudhatamuun ni qulqulleessa.

Ifnii hin mallattoo torbaffaa (Mul’ata 8:1–5) ti; innis akka ibidda lafa irratti darbatamee deebii kadhannaa qulqullootaatti mul’ateetti, akkuma afaanota ibiddaa yeroo dhangala’ina Phenxeqoostee keessatti agarsiifametti fakkeenyaan mul’ifame. Ifnii hin mallattoo banamin kun immoo booyicha halkan keessaa Millerite jedhamuunis bakka bu’amee ture; innis karaa amantiitiin gara Iddoo Hundumaa caalaa Qulqulluutti seenuuf qopheesse; akkasumas booyicha halkan keessaa ammayyaa ji’a Adoolessa 2023 keessatti baname keessatti, seenaa dhokataa Daani’el 11:40 keessaa keessatti raawwatama.

Ergaan boodaa ergaa 9/11 irraa kaasee dhangala’aa roobaa boodaa firdiif facaasuu wajjin, dabalata beekumsaa waa’ee papaasummaa fi seera Dilbataa irratti argame, hiikamuun torban guungummii wajjin, akkasumas seenaa dhokataa lakkoofsa afurtamaa—kun hundinuu Mul’ata Yesuus Kiristoos hiikamuu keessatti hammatamanii jiru. Ifa raajii bal’inaan ibsamee waa’ee bifa bineensaa ijaaramuu; qabsoo gaanfota lamaanii, jechuunis Republican fi Protestant, paartilee siyaasaa, Adventizimii Laa’odiiqeyaa, mul’achuu 144,000, wayya sadaffaa Islaamaa, Raashiyaa, UN, humna papaasummaa, fi walbira-qabamuu Hasmonaawotaa dabalatee, ogeeyyii akka hoggansa Waaqayyoo beekanii fudhatan, osoo qajeelfama darbe hin dagatin, ni qopheessa (Testimonies to Ministers, 31).

“kitaaba xinnoo” sana nyaachuudhaan (Mul’ata 10), seenaa sana qo’annoo Beerotaa tiin dursee keessaa galchuudhaan, dhibba afurtamii afur kuma keessaa tokkoon tokkoon isaanii gowwoomsaa Seexanaa gidduutti, “Barreeffameera,” jedhu irratti jabaatanii dhaabachuuf hubannoo argatu. Qophaa’inni isaanii gara badiisaatti duubatti deebi’uu irraa isaan eega (Ibroota 10:37–39; Habaaquuq 2:4), achiis isaan akka mo’attoota qoramanii mirkanaa’anii, ajajawwan Waaqayyoo (addatti isa afraffaa) fi amantii Yesus eeganitti mul’atu. Isaan warra qormaata dhumaa keessa, bakka qajeelonni amantiidhaan jiraatanitti, ergamootaatiin eegamanii keessa darbu; warri gowwoon immoo (kan mala hojii fi ergaa sana didan) gowwoomsa cimaatti saaxilamanii, abdiis hin qaban. Kunis Testimonies, volume 9, boqonnaa For the Coming of the King, (fuula 11 irraa jalqabee) keessatti mallattoo 9/11 qabu wajjin wal sima; kanaafis yeroo 9/11 irraa jalqabee hamma seera Dilbataaatti jiru akka yeroo chaappeffamuu ta’etti adda baasa; yeroo warri ogeeyyiin xumura Daani’el boqonnaa kudha tokkoo hubatan, akkasumas geggeessaa Waaqayyoo keessatti seenaawwan qulqulluu darban keessa ture irraanfachuu malee waan biraa homaa hin sodaanne.

Barruun afran kun walitti qabamanii Kiristoosiin hiika raajii keessatti dhiheessu; inni Leenca gosa Yihudaa, Alfaa fi Oomeegaa ta’ee, yeroo murteessoo keessatti kutaa Daani’el boqonnaa kudha tokko keessaa chaappaa irraa hiikuu isaa, sochii haaromsa isa dhumaa kan dhibba afurtamaa afur kuma sana qajeelchuuf. Bara 1989 keessa, “fincila” Adveentistii bara 1863 irraa waggaa 126 booddee, Leenci Daani’el 11:40–45 chaappaa irraa hiike; kunis madaa du’aa bara 1798 paaphaasummaa irra ga’e walitti dhufeenya dachaa sadii—bofa guddaa, bineensa, fi raajicha sobaa—kan lakkoofsa afurtamii tokko keessatti argamuun fayyuu isaa mul’isee, gara Armaagedoonitti, “gaara qulqulluu ulfina qabeessa”tti geesse; achittis paaphaasummaan lakkoofsa afurtamii shan keessatti murtii ishee isa dhumaa ni argatti. Hiikamuun chaappaa irraa kun jalqaba sochichaa ni eegalchiisa; “beekumsa dabalaa” (“Selected Messages,” kitaaba 2) waa’ee “paaphaasummaa fi seera Dilbataa” ni uuma; akkasumas qormaata dachaa sadii, jechuun “qulqulleeffamuu, adii ta’uu, fi qoramuu,” kan Daani’el 12:10 keessatti bakka buufame ni kakaasa.

Mata-duree itti aanu keessatti yaadota kana itti fufna.

Back to Articles